# data[].attributes.body
nende kaasaegne Prantsuse kodanlik ühiskond. Võitluses oma kaasaegse kapitalistliku korra vastu lähenesid sürrealistid kommunistlikule liikumisele.

# data[].attributes.headline
Max Ernst. „Kuningas Ubu“. 1923. Musée National d'Art Moderne, Pompidou keskus, Pariis

# data[].attributes.subject
Max Ernst. „Kuningas Ubu“. 1923. Musée National d'Art Moderne, Pompidou keskus, Pariis

# data[].attributes.body
Kuningas Ubu on 1896. aastal esietendunud prantsuse kirjaniku näidendi tegelane, pealtnäha pehme ja rumal, tegelikult kaval ja võimuahne kuju.

# data[].attributes.body
Ernsti looming on mõjutatud Giorgio de Chiricost. Tema maalide korduvad motiivid on kosmilised maastikud, antropomorfsed kujud, linnud, kimäärid jne. Ernst mõtles välja uusi tehnikaid, ta hõõrus, kratsis ja suitsutas oma maale.

# data[].attributes.headline
Storm(Black Landscape), 1926 - Yves Tanguy

# data[].attributes.subject
Storm(Black Landscape), 1926 - Yves Tanguy

# data[].attributes.headline
Yves Tanguy. „Ema, isa on haavatud!“. 1927. Museum of Modern Art, New York

# data[].attributes.subject
Yves Tanguy. „Ema, isa on haavatud!“. 1927. Museum of Modern Art, New York

# data[].attributes.headline
Yves Tanguy. „Piiramatu jagatavus“ 1942. Albright-Knox Art Gallery, New York

# data[].attributes.subject
Yves Tanguy. „Piiramatu jagatavus“ 1942. Albright-Knox Art Gallery, New York

# data[].attributes.body
anguy looming on kohati lüüriline, kohati groteskne. Sageli korduvad tema heleda ning külma koloriidiga töödes kummalised olendid tühjas kõledas ruumis. Tanguy harrastas automaatset joonistamist, töid pärast viimistledes. Tanguy piltidel on sageli ka veidrad pealkirjad .

# data[].attributes.headline
Joan Miró, April 1917, Portrait of Vincent Nubiola (Portrait de Vincenç Nubiola)

# data[].attributes.subject
Joan Miró, April 1917, Portrait of Vincent Nubiola (Portrait de Vincenç Nubiola)

# data[].attributes.headline
Joan Miró, 1918, La casa de la palmera (House with Palm Tree)

# data[].attributes.subject
Joan Miró, 1918, La casa de la palmera (House with Palm Tree)

# data[].attributes.headline
Kongresside palee Madridis. Seinamaali autor Joan Miró. 1980

# data[].attributes.subject
Kongresside palee Madridis. Seinamaali autor Joan Miró. 1980

# data[].attributes.headline
Joan Miró. “Hobune, piip ja punane lill”. 1920. Philadelphia Museum of Art, USA

# data[].attributes.subject
Joan Miró. “Hobune, piip ja punane lill”. 1920. Philadelphia Museum of Art, USA

# data[].attributes.body
Miró tööde skemaatilised kujutised (molluskid? amööbid?) meenutavad lastejoonistusi, need on näited sürrealistlikust automaatsest joonistamisest. Miró töödele on iseloomulik särav koloriit. Miró kunst on omamoodi helge, naljakas, lüüriline – sellega erineb ta teistest sürrealistidest.

# data[].attributes.headline
Salvador Dalí. “Elevandid”. 1948. Erakogu

# data[].attributes.subject
Salvador Dalí. “Elevandid”. 1948. Erakogu

# data[].attributes.headline
Salvador Dalí. “Pehme konstruktsioon keedetud ubadega: kodusõja eelaimus”. 1936. Philadelphia Museum of Art, USA.

# data[].attributes.subject
Salvador Dalí. “Pehme konstruktsioon keedetud ubadega: kodusõja eelaimus”. 1936. Philadelphia Museum of Art, USA.

# data[].attributes.headline
Salvador Dalí. “Luiged peegeldamas elevante”. 1937. Erakogu

# data[].attributes.subject
Salvador Dalí. “Luiged peegeldamas elevante”. 1937. Erakogu

# data[].attributes.headline
Salvador Dalí. „Mälestuse püsivus ehk pehmed kellad”. 1931. Museum of Modern Art, New York.

# data[].attributes.subject
Salvador Dalí. „Mälestuse püsivus ehk pehmed kellad”. 1931. Museum of Modern Art, New York.

# data[].attributes.body
Sürrealismi kuulsaim esindaja kunstis on hispaanlane Salvador Dalí (1904-1989)
Kunstnikuna oli Dalí varaküps, juba 12-aastasena proovis ta läbi kõik moodsad voolud.
Dalí väitis, et maalib unenägusid ja hallutsinatsioone. Ta nimetas oma loomemeetodit paranoiakriitiliseks meetodiks(paranoia on vaimuhaigus, milles inimese maailm kahestub: ta näeb igas asjas varjatud tähendust, tagamõtet). Kunstiga seostub see nii, et Dalí armastas maalida pilte, milles saab näha kahte erinevat kujundit (vaata nt „Luiged peegeldamas elevante“)

# data[].attributes.body
2. Uuri nelja sürrealistliku kunstniku loomingut. Too välja iga kunstniku loomingu omapära, illustreeri seda nelja tööga.

# data[].attributes.body
1. Milliseid võtteid kasutasid sürrealistid oma maalide loomiseks?
Sürrealismi kunstis iseloomustavad järgmised tunnused:

tähtsaks peeti inimese alateadvust, selle vabastamist mõistuse, teadvuse piirangutest;

oluliseks inspiratsiooniallikaks kunstnikele olid unenäod, nägemused, fantaasiat;

loomise juures rõhutati automaatsust, spontaansust, juhuslikkust;

realistlikult maalitud esemed asetati harjumatutesse olukordadesse ja seostesse (tekkisid absurdsed assotsiatsioonid, nt põlev kaelkirjak);

sageli kasutati töödes võikaid, koledaid motiive;

sürrealistlike tööde sisu ei ole kergesti mõistetav, vaatajal on rohkesti tõlgendamisvõimalusi

Sürrealism tegeles rohkem loomeprotsessi kui maali enda probleemidega.

Sürrealistid ise ei tahtnud piirduda vaid kunstiga, nad tahtsid kogu ühiskonda muuta seeläbi, et vabastada inimene kõigist tema alateadvust piiravatest ühiskondlikest, moraalsetest ja religioossetest piirangutest. 1924. aastal asutati ajakiri „Sürrealistlik Revolutsioon“. Loodi Sürrealismi Uuringute Büroo. Inimese alateadvust piiravaid norme kehastas sürrealistide jaoks nende kaasaegne Prantsuse kodanlik ühiskond. Võitluses oma kaasaegse kapitalistliku korra vastu lähenesid sürrealistid kommunistlikule liikumisele.