# data[].attributes.headline
man kunne skylle gletsjerne med en helikopter med vand eller noget i den stil og så ville gletsjerne blive rene fra sod og alger :)

# data[].attributes.subject
man kunne skylle gletsjerne med en helikopter med vand eller noget i den stil og så ville gletsjerne blive rene fra sod og alger :)

# data[].attributes.body
UVA stråling er en af de 3 ovenstående strålinger som rammer jorden og som har effekt på huden.

A i Uva stråling bliver huset via Alder og allergi. Uva strålerne findes hele året rundt og passerer igennem skyer og glas. Man kan mærke dem og de trænger dybt ind i huden og forandre cellerne på længere sigt.

De er skyld i slap hud og rynker, kløe og soleksem, pletter og udviklingen af hudkræft.

UVB stråling er stråling der huskes i sammenhæng med brændt eller brun. De går ikke igennem skyerne, de bremses derimod af det, altså ting såsom glas og skyer. Det er den form for stråling der påvirker huden til at blive brun når vi er på ferie, det er også derfor vi ikke bliver brune når der er skyer, fordi så danner strålerne ikke vej igennem skyerne og rammer ikke huden. Det kan også være skyld i at vi bliver røde og skoldet, forbrændinger og allergiske reaktioner, heriblandt hudkræft.

Det er derfor vi bruger solcreme, som indeholder hvide farvestoffer som zinkoxid eller titaniumoxid.

UVC stråling er den type af dem der mest farlig, dog er vi så heldige at jorden absorberer den i atmosfæren af ozonlaget, det betyder så at jo mere der kommer jo ber ødelægger det ozonlaget og jo mere trænger ind til os mennesker.

Hvordan skal man beskytte sig fra solen?

Solens stråler er skadelige, fordi de kan gøre, at din hud med tiden udvikler hudkræft.

Det er i det tidsrum, at solens stråler er stærkest og dermed farligst for huden.

Solcreme beskytter din hud mod solens skadelige UV-stråler. Du skal mindst bruge faktor 15 for at være beskyttet godt nok i Danmark.

D-vitamin kan også beskytte dig for meget sol, Mangel på D-vitamin øger risikoen for

knogleskørhed og kan give muskelsmerter og svage muskler.

Derfor anbefaler Sundhedsstyrelsen, at man får sit D-vitamin gennem en selvbevidst adfærd i sommerhalvåret og gennem kosten.

Hvilke konsekvenser har det hvis man får for meget af solens stråler?

der kan være mange konsekvenser ved solens stråler. det generer øjnene, man kan blive solskoldet og man kan udvikle hudkræft. hver gang vi bliver solskoldede så kommer der skade på vores hudceller og vores dna. nogle af vores hudceller reparerer dna'et, men de celler der ikke kan komme af med den ødelagte dna bliver til kræftceller.

# data[].attributes.body
no

# data[].attributes.headline
hvorfor er der alger og sod på indlandsisen

# data[].attributes.subject
hvorfor er der alger og sod på indlandsisen

# data[].attributes.body
Atomkraft
Ulykker pga. naturkræfter (geo)
Konsekvenser (bio)

# data[].attributes.body
Skadelig uv-stråling

# data[].attributes.body
Energibesparelse
Hvad kan man gøre for at holde varmen ude af husene?

# data[].attributes.body
isafsmeltning
Hvordan bremser vi det?
(og opretholder høj albedo)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klimaforandringer Et varmere klima vil ramme de populære skisportsområder i Alperne. Nu bygger man hoteller med golfbaner og udendørs spabade for at skabe helårsturisme, der kan sikre områdets turistindtægter

Militære værnepligtige plejede at være et almindeligt syn i byen Andermatt. Soldaterne øvede sig på parallelsving og i klatreteknik, men nu om dage er det mestendels lokale skiløbere, der farer ned ad bjergskråningerne, og byen er bedre kendt for to andre ting: den belægning, der kan dække en gletsjer, så den ikke smelter om sommeren, og et kæmpemæssigt nyt luksusferiested.

Vinteren 2006/2007 var en af de varmeste, der er blevet registreret i Alperne, og trods det tidlige snefald i år lægger feriestederne planer om alternativer til skisporten. Blandt planerne er adskillige ambitiøse projekter, der skal sikre, at pengene fortsat strømmer ind, selv hvis sneen ikke falder.

Alle rejsemål, som risikerer at blive ramt af konsekvenserne af den globale opvarmning, må i de kommende år finde frem til strategier, der passer til deres aktiver og budgetter, siger Veronique Kanel, talskvinde for Schweiz turistindustri.

Andermatts postkort-smukke placering for foden af fire bjergpas trak den egyptiske magnat Samih Sawiris til. Han vil anlægge seks hoteller, en golfbane, en kæmpemæssig tropisk svømmehal samt indendørs spa, en kunstig strand og kunstige søer.

Andetsteds i Schweiz projekterer et selskab i byen Zermatt et hotel på toppen af Klein Matterhorn (en bjerg-tinde, der ligner det sylespidse Matterhorn, blot i mindre format). Byggeriet vil gøre bjerget højere end 4000 meter og udløser højlydte protester fra miljøgrupper.

Byen Davos forestiller sig et nyt hotel i et tårn, mens der i skiområderne Crans-Montana og Verbier er planer om nye luksuøse feriesteder såvel som femstjernede hoteller.

Et helårligt feriested komplet med restauranter, barer, underholdning og butikker åbnede i Torino i Italien forud for vinterolympiaden i 2006, og bygherrer i Frankrig offentliggjorde for nylig planer om en bebyggelse med 2500 sengepladser i Flaine.

Turisme er en vital del af schweizisk økonomi med indtægter på 21,6 milliarder franc i 2004 og dermed næsten fem procent af landets bruttonationalprodukt ifølge det schweiziske turistforbund.

Vintermånederne er for tiden den vigtigste tid på året for turistindustrien: De schweiziske svævebaner tjener her mere end 80 procent af deres årlige indkomst.

Men sidste års manglende snefald har vakt branchen til dåd. Einsiedeln, som med sine 900 meters højde over havet ligger længere nede i dalen end Andermatt, fik kun 55 centimeter ny sne i vinteren 2006/2007 mod et normalt gennemsnit på to meter, ifølge Meteo Schweiz, landets meteorologiske institut. Selv midt på sæsonen fik mange skisportssteder, der ligger lige så højt som Andermatt, så godt som ingen sne.

Flere begivenheder i verdensmesterskabet i skisport måtte udskydes, aflyses eller flyttes til højere beliggende steder. Situationen er mindre slem i år, hvor tidligt snefald og lavere temperaturer har betydet, at mange skisportssteder har kunnet åbne i november, hvilket er langt tidligere end i forrige sæson.

En ny rapport fra Berns Universitets Institut for Fritid og Turisme konkluderer, at snegrænsen i Alperne kan have trukket sig 350 meter op i 2050. En femtedel af Schweiz skisportssteder vil i givet fald ikke kunne regne med sne. Antallet kan stige til mere end det dobbelte ved udgangen af dette århundrede. Manglende sne kan få alvorlige konsekvenser i bjergområderne, som i nogle tilfælde genererer 80 procent af deres indkomst fra turisme, og hotellerne kan helt miste deres kundegrundlag, står der at læse i rapporten.

Presset på områder med sikker sne og let tilgængelighed vil øges, siger den videre og fastslår også, at på grund af de større risici, vil forsikringspræmierne g banklånene blive dyrere.

Skønt de mange nye projekter i Alperne kan sikre tilstrømningen af hovedsageligt rige turister på kort sigt, er der folk, der advarer om, at de kan skade en i forvejen følsom bjergøkologi.

Omkring 120 millioner mennesker besøger hvert år Alperne, og de fleste af dem bidrager til problemet, idet de rejser med bil eller fly, siger Walter Vetterli, chef for Verdensnaturfondens Alpe-program.

Flagskibe som projekterne i Andermatt og Zermatt risikerer at trække endnu flere besøgende til og accelerere smeltningen.

Det, vi har brug for, er en overordnet plan for feriesteder og infrastruktur i Alperne. En uhæmmet konkurrence vil udsætte Alperne for øget nedbrydning af naturen og landskabet, siger Vetterli.

Jeg er bange for, at mange af de lavtliggende feriesteder vil blive nødt til at omstrukturere ved at fokusere på andre aktiviteter end skiløb, så de ikke er afhængige af et pålideligt snelag, slutter han. /Reuters/

Oversat af Sara Høyrup

# data[].attributes.attachment_link.title
Skisportssteder forsøger at tackle et varmere klima

# data[].attributes.attachment_link.description
Klimaforandringer Et varmere klima vil ramme de populære skisportsområder i Alperne. Nu bygger man hoteller med golfbaner og udendørs spabade for at skabe helårsturisme, der kan sikre områdets turistindtægter Militære værnepligtige plejede at være et almindeligt syn i byen Andermatt.

# data[].attributes.body
Hvordan kan man sikre sig, at mennesker, der bor i dale med meget lidt direkte solindfald, får tilstrækkeligt D-vitamin?

Arbjedsspørgsmål:
Fysik: Opsætning af spejle. Hvordan kan vi regne på det?
Geo: Hvor i verden findes disse levevilkår? Albedo i spejl?
Bio: Hvad betyder det for plantevæksten?
Optagelse af D-viatmin?

Forsøg

Model:
Bjerglandskab