# data[].attributes.headline
Az értékelni kívánt jószág kiválasztása és a területlehatárolás

# data[].attributes.subject
Az értékelni kívánt jószág kiválasztása és a területlehatárolás

# data[].attributes.body
A hedonikus ármódszer segítségével vizsgáljuk meg a kapcsolatot a környezeti javak, szolgáltatások szintjei és az ingatlanok árai között. Elsőként az értékelni kívánt jószág kiválasztása történt meg.

Referenciaterületünk természetesen számba veszi a XIV. kerületet, ahol maga a Városliget található, de véleményünk szerint a hatások a közvetlenül szomszédos kerületekre is kisugározhatnak, így vizsgálati területünket a VI. és a VII. kerülettel bővítettük.

# data[].attributes.body
Vizsgálati időtávunk három fő referenciapontból tevődik össze. Első vizsgált évünk a bejelentés éve. Kezdő évünk a 2012-as év, amikor feltételezéseink szerint már megjelentek hírek a Liget fejlesztésével kapcsolatban, amik hatással lehettek az ingatlanárakra, az ingatlanpiac alakulására. A közbenső pontunk az építés kezdete után 2 évvel esedékes. Az építés kezdete után 2 évvel azért érdemes vizsgálódni, mert ekkor már látható jeleit érzékelhetik az ingatlanvásárlók és így tudatosulhat a társadalomban is a fejlesztés jelentősége. Feltételezéseink szerint 2016-ban adták ki az első építési engedélyt, ami a Liget területét érintette, így 2017-ra tennénk a 2. vizsgált évet, mert addigra valószínűleg a már elkészült épületek, területek hatása érzékelhető. Harmadik és egyben utolsó vizsgálati év az építkezések befejezése utáni 2. év. 2020-ra tennénk az utolsó fejlesztés átadásának időpontját, és ehhez képest 2 évvel később, 2022-ben néznénk az ingatlanárak alakulását. Ahhoz ugyanis, hogy a fejlesztések mennyire sikeresek még kell egy-két év használati időtartam.

# data[].attributes.body
Kutatási kérdésünket tehát úgy fogalmaztuk meg, hogy a három kerületben, a kijelölt három évben, hogyan változik az ingatlanok ára. Illetve az is érdekel minket, hogy a három kerület ingatlan árainak változásában, milyen szerepet játszottak városligeti fejlesztések. Hogy meggyőződjünk róla, hogy az ingatlanár-változás valóban a városligeti fejlesztések hatásának köszönhető, és ha igen, milyen mértékben, mindhárom vizsgált évben összehasonlítjuk az általunk vizsgált három kerület átlagos százalékos ingatlanár-változását a másik húsz budapesti kerület átlagos százalékos ingatlanár-változását.

Az elemzésbe bevonni kívánt jellemzők közül elsőként a strukturális változókat vettük számításba. Számolnánk az övezeti tervek szerinti lakóterületek, az intézményterületek, a közlekedési területek és a zöldterületek nagyságával (km2) a 3 időszakra vonatkozóan kerületi bontásban. Megvizsgálnánk továbbá az intézmények számát (db), a kerékpáros hálózathoz tartozó utak nagyságát (km), a személygépkocsi parkolók számát (db) és kapacitását (férőhely). Számításba vettük még a védett műemléki jelentőségű területek és védett természeti területek nagyságát (km2), valamint védett műemléki épületek és védett fasorok számát (db).

# data[].attributes.body
A strukturális változókat és az adatgyűjtés jellemző forrásait a következő táblázatban foglaltuk össze.

# data[].attributes.body
A környék társadalmi-gazdasági jellemzői között megkülönböztettünk egy szubjektív és egy objektív oldalt. Szubjektív oldal leginkább a városrész megbecsülését, presztízsét, vonzerejét vizsgálja, míg az objektív a társadalmi mutatókat veszi figyelembe. Ilyen indikátorok közül leginkább a munkanélküliségi, kereseti, iskolázottsági mutatókat vonnánk bele az elemzésbe.

# data[].attributes.body
A környezeti, szomszédsági jellemzők tekintetében olyan konkrét mérésekre alapozott adatokra szeretnénk választ kapni, mint levegőminőség és zajszennyezés.

# data[].attributes.body
Utolsóként az elérhetőségi jellemzők meghatározása történt.

# data[].attributes.body
Fontos elmondani, hogy nehéz a hedonikus ármódszerrel megbecsülni, illetve kiszűrni a spekulánsok által előzetesen ismert információkat, amik alapján az ingatlanpiacra tudnak hatást gyakorolni, még azelőtt, hogy a piaci folyamatok ezt lekövetnék.Fontos, hogy ne tévesszük össze, hogy elsődleges vagy másodlagos hatásról beszélünk-e. A kutatás célja, hogy a Városliget fejlesztésének az ingatlanok jellemzőire gyakorolt hatását vizsgáljuk közvetlenül. Illetve fontos arra is figyelnünk, hogy az egyes tényezők esetén milyen ok-okozati összefüggések állnak fent, hiszen sok esetben nehéz megállapítani, hogy mi függ mitől.