# data[].attributes.attachment_link.title
עותק של פרזנטציה PBL.pptx

# data[].attributes.headline
ארגון מחאה נגד גירוש ילדים

# data[].attributes.subject
ארגון מחאה נגד גירוש ילדים

# data[].attributes.body
https://www.instagram.com/p/CswUioLIqce/?utm_source=ig_web_copy_link&igshid=MzRlODBiNWFlZA==

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
View this post on Instagram

A post shared by United Children Of Israel (@united_children_of_israel)

# data[].attributes.headline
מצגת השיעור PDF

# data[].attributes.subject
מצגת השיעור PDF

# data[].attributes.attachment_link.title
המנון ילדים העובדים הזרים

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעור PBL

# data[].attributes.body
בחרתי בגרפיטי "אין דבר כזה שוטר טוב, שוטר רע. יש אדם שחור, אדם לבן". גרפיטי זה מתחבר לי לשיר של רוני סומק – המנון ילדי העובדים הזרים, בעיקר בעקבות הבית הראשון של השיר שבו כתוב:
"אֲנַחְנוּ יְלָדִים עִם שְׂעַר צֶמֶר פְּלָדָה,
הָרֵי גַּעַשׁ בִּשְׁמוּרַת הָעַיִן
וְלָשׁוֹן הַנִּזְהֶרֶת מִלְּגַלְגֵּל סְלָעִים קָשִׁים
מֵהַשָּׂפָה שֶׁל הַתּוֹרָה."
בחלק זה של השיר קיים תיאור של ילדי העובדים הזרים כחמי מזג ״הרי געש בשמורת העין״  ואת הנראות שלהם ״שער צמר פלדה״ אשר הם חרדים ונזהרים למקומם בארץ ונמנעים מלדבר רעות על היהודים ״התורה״. היחס הגזעני וחוסר הרגישות בחברה הישראלית לצערי עדיין קיימת והצלחתי להתחבר מאוד לגרפיטי שראיתי ברחובות תל אביב. לא פעם נתקלנו במצבים בהם השוטרים פעלו על סמך מראה חיצוני של אותו אדם והגיבו בשיפוטיות יתרה והתנהגות פסולה. בעייני גרפיטי זה מביא מחאה גדולה (וצודקת לטעמי) שאותה גם מביע רוני סומק בשירו, על השקיפות וחוסר ההגונות לילדי העובדים הזרים.

# data[].attributes.headline
צילום של מילות השיר בגרפיטי

# data[].attributes.subject
צילום של מילות השיר בגרפיטי

# data[].attributes.headline
תחנה שנייה: חניון השוק - פלורנטין 

# data[].attributes.subject
תחנה שנייה: חניון השוק - פלורנטין 

# data[].attributes.body
שכונת פלורנטין מלאה בכתובות גרפיטי ואומנות רחוב, בחרנו את השיר הנ"ל שנכתב בחניון השוק בליבה של השכונה. השיר הוא רפרנס לשיר הילדים "כך נולד הצבע" (דתיה בן דור) אשר מתאר ערבוב צבעים היוצרים צבעים חדשים. החידוש מעלה את השאלה איך נוצרה הישראליות וטוען שזה מתוך ערבוב הזהויות שמדומות לצבעים בשיר.
השאלה שהשיר מעלה מזמנת לנו להוסיף את המורכבות במקומם של העובדים הזרים וילדיהם בחברה, האם הם יכולים "להערבב" כמו הצבעים בשיר ולהרחיב את הזהות הישראלית?

# data[].attributes.headline
תחנה ראשונה: גינת לוינסקי - ת״א 

# data[].attributes.subject
תחנה ראשונה: גינת לוינסקי - ת״א 

# data[].attributes.body
גינת לוינסקי, אשר ממוקמת בקצה המזרחי של רחוב לוינסקי בסמוך לשכונת נווה שאנן והתחנה המרכזית בתל אביב, נחשבת למקום מרכזי למפגש והתכנסות בקהילת חסרי המעמד והעובדים הזרים. השיר נקרא 'המנון העובדים הזרים' לכן חשבו להתחיל את הסיור במקום מרכזי כמו גינת לוינסקי.

# data[].attributes.headline
תחנה שלישית: כיכר ביאליק - ת״א 

# data[].attributes.subject
תחנה שלישית: כיכר ביאליק - ת״א 

# data[].attributes.body
הרחוב והכיכר בו אנחנו נמצאים הינו "כיכר ביאליק", על שמו של המושרר הלאומי. אשר התגורר בסמוך לכיכר. בחרנו במקום זה בגלל שבשיר .. נזכר שירו של ביאליק "עציץ פרחים". ביאליק שהפך לסמל גדול בחברה הישראלית אשר עליו נקראים המון רחובות וכיכרות, מוזר בשיר כמי שילדים גדלים עליו בחינוך הישראלי. ניתן לראות פירוט והתייחסות רחבה יותר בחיבור הפרשני שלנו.

# data[].attributes.headline
מאמר ניתוח פרשני

# data[].attributes.subject
מאמר ניתוח פרשני

# data[].attributes.attachment_link.title
מאמר ניתוח פרשני

# data[].attributes.headline
המנון ילדי העובדים הזרים

# data[].attributes.subject
המנון ילדי העובדים הזרים

# data[].attributes.body
אֲנַחְנוּ יְלָדִים עִם שְׂעַר צֶמֶר פְּלָדָה,

הָרֵי גַּעַשׁ בִּשְׁמוּרַת הָעַיִן

וְלָשׁוֹן הַנִּזְהֶרֶת מִלְּגַלְגֵּל סְלָעִים קָשִׁים

מֵהַשָּׂפָה שֶׁל הַתּוֹרָה.

אֲנַחְנוּ, שֶׁגָּדַלְנוּ בֵּין כִּתְמֵי הַמֶּלֶט שֶׁעַל חֻלְצַת אַבָּא

לְבֵין סְמַרְטוּטֵי סְפּוֹנְגָ'ה שֶׁל אִמָּא, שֶׁנִּקְּתָה לָכֶם

אֶת חַדְרֵי הַבַּיִת וְלָנוּ אֶת

חַדְרֵי הַלֵּב,

לֹא נִשְׁכַּח אַף פַּעַם אֵיךְ בַּשִּׁיר שֶׁל בְּיָאלִיק, שֶׁלִּמַּדְתֶּם

אוֹתָנוּ בַּגַּן, בָּכָה פֶּרַח שֶׁנֶּעֱקַר מֵהַגִּנָּה,

וְאֵיךְ צִיַּרְנוּ לִכְבוֹדוֹ מִמְחָטוֹת

שֶׁמָּחוּ מִגִּבְעוֹלוֹ אֶת טַל הַבֹּקֶר.

אָז, לֹא יָדַעְנוּ שֶׁאֵלֶּה יִהְיוּ

הַמִּמְחָטוֹת שֶׁלָּנוּ.