# data[].attributes.body
Sõjaväelased hakkasid Lihula kultuuriürituste asemel venekeelseid kontserte ja tantsuõhtuid, millest Lihula noored osa võtsid.

1942. Aastal hakkas kooli keelpilliorkester tegutsema Anton Kadaka juhtimisel (20 liiget).

# data[].attributes.body
1957: Koolis toimusid ümberkorraldused. Algajad mängijad püüdsid liituda kultuurimaja orkestriga, kuid koostöö vanade mängijatega ei sujunud noorte jaoks hästi.

​1958: Eesmärgiga minna 1960. aasta üldlaulupeole, leiti kooli orkestrile uus juht (Endel-Roland Lõhmus) ja proovid toodi tagasi koolimajja.

​1959: Edukas esinemine Lihula laulupäeval – noorte ja kultuurimaja ühendatud orkestri esitatud palad said tugeva aplausi osaliseks.

​1960: Suur saavutus! Kooli orkester osales Lihula ja Haapsalu laulupäevadel ning suurel üldlaulupeol Tallinnas. Laulupeol mängiti kultuurimajaga ühises orkestris, kuid rongkäigus marssisid koolipoisid omaette rühmana.

# data[].attributes.body
Hommikuti olid kultuurihommikud ja pidi tulema 20 minutit varem kooli, et laulda hümne.

# data[].attributes.body
1960 oli üldlaulupeo aasta. Enne laulupidu osalesid kooli laste-, poiste- ja naiskoor Lihula ja Haapsalu laulupäeval.

# data[].attributes.body
Talvel ei tohtinud õpilased väljas olla pärast kella 22.00 ja suvel pärast 23.00. Kolhoosides toimusid tantsuõhtud, mis kestsid vahel varavalgeni, ning pärast rändkino seansse panid kinomehaanikud noortele tantsumuusika mängima. Maa pidudel ei kehtinud noortele ajalised piirangud. Maanoorte peamine meelelahutus oli tants, linnanoortel aga kino, kontserdid ja raadio. Koolis käidi kuus päeva nädalas, ka laupäeviti, ning internaadis nädalavahetusel kütet ei olnud, mistõttu sõideti koju.

# data[].attributes.body
•Georg Otsa kontsert

•Keskkooli direktor Viktor Kübar 1950-1957

# data[].attributes.body
Anton Kadakas ja orkestrid (1947–1953): Kadakas alustas rahvamajas pillimehena ning asutas kooli keelpill- ja puhkpilliorkestri. Hoolimata liikumispiirangutest (proovidest lahkuti enne kella 22 valjuhäälditest kõlava nõukogude hümbi saatel) loodi hiljem ka edukas estraadiorkester (rahvapilliorkester), kus mängisid koos täiskasvanud ja õpilased.

Artur Paabo ja koorid (1948–1950): Konservatooriumi haridusega Paabo lõi kooli meeskvarteti ja suurepärased koorid, viies 1950. aasta üldlaulupeole Tallinnasse üle 120 laulja. Tema tegevust piiras nõukogude võimu kirikuvastasus (Paabo oli oreli erialal) ja range repertuaarikontroll (nt kohustuslik "Laul Stalinist").

Teatepulga üleandmine (1950): Pärast Paabo lahkumist jäi koorilaul soiku. Kooli päästmiseks riiklike nõuete täitmisest hakkas Anton Kadakas esmalt tasuta ja hiljem ametliku lauluõpetajana juhendama ka segakoori ja lastekoori.

# data[].attributes.body
Rahvatants: Helve Uustalu loodud tantsurühm saavutas kiiresti edu, võites koolinoorte olümpiaade ja esinedes Estonia laval. Pärast Uustalu küüditamist 1949. aastal juhtisid rühma Luule Hekles, õpilane Elmar Keskküla ja Vilma Vahtramäe.

Näitemängud: Lavastati edukaid tükke nagu „Libahunt“, „Valendab üksik puri“ ja Gogoli „Revidendid“. Vaesuse tõttu tehti kostüümid käepärastest vahenditest (nt voodilinadest). Esineti koolis, rahvamajades ja kolhoosides, kuid tegevust varjutasid nõukogude võimu küüditamised ja arreteerimised.

# data[].attributes.body
1953-54 õpiti kirjandusringis tundma mustanahaliste elu Ameerikas. Esitati selle teemaga etendus ka.

Lihulas on esitatud kaks korda aastatel 1954-55 ja 1956-57. Viimase etendusega koguti raha eksursiooni jaoks.

# data[].attributes.body
Arsi Aarma

sega-, nais-, mees-, ja lastekoor

Noodiõpetus

Keelpilli orkester

Ükskord pidi esinema naiskoor ja Arsi Aarma pidi klaveriga tausta mängima, aga ta ei jõudnud kohale ja tema asemel mängis üks õpilane selle ära kes lihtsalt oskas nooti lugeda.

1953. Aastal hakkas Arsi Aarma juhatama laulukoore, muidu ta andis keelpilliorkestrit.

# data[].attributes.body
1957.–1958. aastal loodi koolis rahvatantsurühm, mida juhendas Vambola Koljolt. Õpilased õppisid ja esitasid rahvatantse koolis, kultuurimajas ja laulupeol. Rahvatants muutus õpilaste seas populaarseks ning rühm käis esinemas ka maapiirkondades.

Arvi Laaneti juhendamisel loodi kooli instrumentaalansambel ehk tantsuorkester. Õpilased mängisid erinevaid pille ja õppisid tantsulugusid. Ansambel esines koolipidudel ning muutus kiiresti populaarseks.