# data[].attributes.body
1. Fyld ca. 700 ml. vand i et stort glas
2. Put et par isterninger i og derefter et termometer
3. Da temperaturen var på 6-7 grader, tog vi isterningerne op
4. Så målte vi temperaturen efter hvert minut, for at se hvor meget vandets temperatur var steget.
5. Efter fem minutter puttede vi hånden i vandet.
6. Så markerede vi på håndleddet, der hvor vandet går op til.
7. De næste 5 eller 3 minutter målte vi temperaturen igen for hvert minut.
8. Efter de 5 eller 3 minutter måles temperaturen igen i 5-7 minutter mere, uden hånden.
9. Man måler rumfanget af hånden og finder ud af hvor meget energi hånden har afgivet pr. minut uden hånden og med hånden.

# data[].attributes.body
1. Fyld vand (ca.700 mL)  i en stor kop
2. Put isterninger i og sæt et termometer i
3. Når temperaturen er på 6-7 grader, tager man isterningerne ud
4. Mål temperaturen efter hvert minut, for at se hvor meget temperaturen i vandet er steget med.
5. Efter fem minutter puttes hånden i vandet.
6. Der markeres på håndleddet, der hvor vandet og luften skiller.
7. De næste 3 minutter måles temperaturen igen hvert minut.
8. Efter de 3 minutter måles temperaturen igen i 7 minutter mere.
9. Man måler rumfanget af hånden og finder ud af hvor meget energi hånden har afgivet pr. minut uden hånden og med hånden.

# data[].attributes.body
Omkring 700 mL hældes op i et bægerglas, og køles derefter ned til 6-7 grader.
Derefter måles temperaturen hvert minut i 5 minutter.
Så putter man en hånd ned i bægerglasset, og afmåler vandets temperatur i 5 min igen.
Til sidst fjernes hånden, og temperaturen afmåles hvert minut i øvrige 5 minutter

# data[].attributes.body
Nedenfor vises de rådata, som der er blevet målt.

# data[].attributes.body
Tal i fed er de minutter, med hvor hånden var i bægerglasset.

# data[].attributes.body
Hvis man ligger i noget vand der kun er et par grader varmt, går der ikke meget længere tid end 5 min før man dør af kulde. Det er fordi, at kroppen afgiver så store mængder varmeenergi til vandet, at kroppen ikke kan opretholde den nødvendige temperatur.
Overlevelsestiden afhænger dog også af mængden af fedtvæv og mængden af tøj man har på.

# data[].attributes.body
Nedenfor vises hvordan vi har bearbejdet resultaterne.
Derudover vises teori, der kan koble dette forsøg til Marie Kuhrs død.

# data[].attributes.body
Forsøget arbejder primært med den mængde energi, som der skal til for at opvarme noget. Følgene formel står nedenfor, hvor Delta E er den energi, som bliver brugt, m som er stoffets masse, c er varmefylden og Delta T er temperaturstigningen.

# data[].attributes.body
Under forsøget skal man tage højde for nogle fejlkiler.
Hånden som er i glasset i vores forsøg, er højest sandsynligt større end Marie's.
Udover det er det muligvis ikke lige så præcist at gange overfladearealet med 50, da det nok ikke er det præcise tal.
Flere ting der kan påvirke målingerne, kan være om Marie var påklædt, om det blæste meget osv.

# data[].attributes.body
Der er selvfølgelig nogle fejlkilder i dette forsøg, da personen, der puttede sin hånd i vandet i forsøget nok ikke har de samme kropsmål som Marie Kuhr, dette kan give en stor unøjagtighed. Derudover når man ganger med 50 for at finde overfladearealet for hele kroppen er tallet 50 ikke præcist med bare ca., dette giver også en upræcished i målingen.
Der er også andre ting, der spiller ind bl.a. var Marie Kuhr påklædt da hun var i vandet og det kan have en effekt på hvor meget varme hun afgav

# data[].attributes.body
Der er nogle få fejlkilder at tage højde for under dette forsøg. For det først skal man kigge på hvor i bægerglasset, man skal måle. Hvis man måler temperaturen af vandet fra siden af bægerglasset, får man et andet resultat, end hvis man måler på midten.
Man må også antage, at der er forskel på ens egen hånd, og Marie's hånd.
Derudover skal man også huske, at vandet vil komme til at nedkøle hånden, og dermed gøre processen langsommere.

# data[].attributes.body
Vi skulle bruge forsøget til at finde ud af hvor lang tid hun havde ligget i vandet.

# data[].attributes.body
Man kan bruge dette forsøg til at finde ud af hvor lang tid der var gået fra at hendes krop var blevet smidt i vandet til at hun var blevet fundet igen.

# data[].attributes.body
Vi kan sætte vores data ind i et nomogram, kan vi estimere et tidspunkt for mordet. Dette er dog et meget groft gæt, og tager på ingen måde højde for alle de mulige faktorer, som praktisk set er uendelige.