# data[].attributes.body
Opgave.2     Uafhængighedserklæringen går ud på at alle mennesker er født ens og lige og at de har nogle rettigheder som ingen kan tage fra dem. Det er for eksempel retten til livet, frihed og stræben efter lykke.
Opgave. 3 Retten til livet, frihed og personlig sikkerhed. Ingen må holdes i slaveri. Ingen må underkastes tortur

# data[].attributes.body
a. Hvad forestiller plakaten?

Plakaten forestiller stjernerne fra EU og Holger Danske. Han sidder under stjernerne med teksten over det. Der er også et lille SF logo

b. Hvad er billedets indhold? Fx virkelighedstro, abstrakt, fantastisk eller stiliseret.

Det er lidt abstrakt, da det ikke er et scenarie som man ville støde på. Det er samtidigt også lidt stiliseret, da det ikke er virkelighedstro, men tværtimod har fået sit eget twist af artisten.

c. Hvilke farver er benyttet? Fx lyse og mørke, kolde og varme eller harmoniske farver.

Der er til EU-stjernerne og teksten brugt nogle lidt varmere farver, hvor Holger er tegnet med kolde farver. Den blå baggrund er også ret varm.

d. Er der særlig stemningsskabende og/eller symbolske elementer? Hvad betyder de?

Det mest symbolske element er Holger Danske, et nationalikon. Han er også en nationalhelt, teksten ovenover er også ret stemningsskabende

e. Hvorfor blev billedet lavet?

For at få folk til at stemme imod EU

f. Hvilke tanker, stemninger og følelser formulerer billedet? Fx uhygge, glæde, angst, tryghed, romantik, rædsel eller kaos.

Det formulerer en slags angst overfor EU, men en tryghed udenfor EU

g. Bruges historiske elementer (fx begivenheder og/eller personer) på plakaten?

Det mest historiske element er Holger Danske.

# data[].attributes.body
BZ'er. Uroligheder og demonstrationer på Nørrebro. 19. maj 1993. Politiet benyttede sig af skarpe skud imod demonstranterne.

# data[].attributes.body
Hvilke begivenheder syntes du er vigtige omkring energikrisen?
Da OPEC skruer op for oliepriserne. Krig mellem Israel og nabolande. Seksdageskrigen. Den umiddelbare åbenbaring overfor vesten og dens afhængighed.Den efterfølgende realisation af nye energibesparende politikker og metoder. Vi får så efterfølgende åbnet op for egne oliereserver, men der får vi lavet nogle dårlige handler og aftaler, og vi går glip af pengene. Senere hen i 1990, da Irak går i krig med Kuwait, ser det ud til at nu bliver vestens største mareridt en realitet. Oprettelsen af OPEC. National og global økonomi er kraftigt påvirket af olieprisen, det medfører krise og arbejdsløshed.
Vælg væsentlige overvejelser og begivenheder, som energikrisen medførte for den vestlige verden.
Energikrisen åbner øjnene for vesten og viser dem hvor afhængige de er af olie. Seksdageskrigen er også vigtig. Det fik også den vestlige verden til at indse at alternativ energi også skulle spille en stor faktor. Energibesparing bliver det nye motto, og man udvikler med svimlende hast nye metoder og teknologier, såsom varmebesparende vinduer, isolering vinder frem. Man begynder at kigge meget på alternativ energi, deriblandt også kernekraft. Men der opstår stor folkelig protest, og ideen blev aldrig til mere. Ulykken i Tjernobyl- risiko bliver virkelighed.
Hvordan ser vi på energiforsyningen i dag?
I dag så satser vi meget på alternativ og bæredygtig energi. Såsom solenergi, vind og vandenergi. Vi prøver at skære ned på vores behov for kul og olie, men det er en lang og svær process.

# data[].attributes.body
Det var åbenbart ikke en god forretning for Danmark, da vi kortsagt blev snydt, på en måde. Man eksperimenterer med alternativ energi, men atomkraft bliver ikke en af løsningerne. Vi får vores egne oliereserver, ikke en god forretning. Energibesparing blev det nye motto, og nye metoder og teknologier vinder frem.

# data[].attributes.body
Nu begyndte vi at få penge, og vi gik fra et ret kedeligt og gråt samfund, til et hvor man rent faktisk kunne realisere sine drømme. Vi får energikrise og det går lige så stille op for danskerne, at overdrevet forbrug ikke holder for evigt.

# data[].attributes.body
De tre V'er, Villa, Volvo og vovhund. Det repræsenterede den ideale kernefamilie. De første supermarkeder og byggemarkeder opstår. Små butikker lukker så småt. Kvinderne kommer endnu mere ud på arbejdsmarkedet.
En iskold dukkert. Man skruer ned for varmen, bilfrie søndage, 95% af energiforsyningen er olie.
1976.
Her kommer regeringen med en energiplan, den omfatter oprettelsen af fem atomkraftværker, det slår dog aldrig igennem. Der var en voldsom folkelig protest, der opstår en græsrodsbevægelse. Atomkraft Nej tak!
1978.
Dansk undergrunds Konsortium, (DUC), bliver så senere til DONG. Vi finder oliefelter og naturgas. A.P. Møller, Mærsk, sidder på olien. Shell og Texaco sidder sammen. Vi får ikke rigtigt noget udbytte af de efterfølgende aftaler.
1980.
Nu begynder vi at kigge over mod alternativ energi. To år før i '78 starter Vestas op. Nu begynder vindenergi at få fart på. Solenergi begynder at få fart på. Biogasanlæggene begynder at blive åbnet. Bølgeenergi bliver testet i det eksperimentelle stadie. Termoruder begynder at blive installeret i flere og flere hjem. Hulrumsisolering bliver lidt mere udbredt. Halm og flisfyr, bliver også brugt. Træpiller bliver også flittigt anvendt. Varmepumper bliver også installeret nogle steder, de første år er de ikke særlige effektive.

# data[].attributes.body
Norge har olie og kan i stor stil pumpe det op. OPEC begynder at miste deres jerngreb, det bliver også opmuntret af forskellige regeringer. I 80'erne begynder man at vågne op til miljøskaderne som de forrige årtier har medført. Vi får også åbnet for egen olie. Men for at få udviklet andre energikilder er dyrt og er svært at få implementeret. Folk skal i arbejde, igen en stor udfordring samt økonomisk fremgang. Ellerten bliver også lanceret som svar på Danmarks afhængighed af olie og brændstof. Der er to muligheder tilbage for at få energi. 1. Gå igang med at skære ned på energiforbruget. 2. Få andre energiformer sat igang. Man genopdager fx. kul og atomkraft vinder ind. Ting som vandkraft bliver også udforsket. I perioden 1973 til 1990 satser man på uafhængighed, men situation i 1990 er stadigvæk afhængig.

# data[].attributes.headline
Hvorfor skal man ikke bruge olie og kul som energikilder ? osv.

# data[].attributes.subject
Hvorfor skal man ikke bruge olie og kul som energikilder ? osv.

# data[].attributes.body
Hvorfor skal man ikke bruge olie og kul som energikilder?
Hvordan opnår vi i Danmark uafhængighed fra olieproducerende lande - fx i OPEC
Nævn fordele/ulemper ved at gå over til vedvarende energi som fx vindenergi.

# data[].attributes.body
De syv søstre (ESSO, Texaco, Chevron, Mobil, Gulf, British Petroleum og Shell) var de olieselskaber som var mest dominante. OPEC, var en sammenslutning af olieproducerende lande, ikke kun i mellemøsten. De havde kontrollen over olieeksporten og det var dem som hovedsageligt var årsag til Energikrisen i '73. Senere kommer der en energikrise i 1979, da Iran bliver præstestyret  Tjernobyl var hjem til et atomkraftværk som i 1986 havde en kraftig reaktor (reaktor 4) nedsmeltning som har gjort både kraftværket og den nærliggende by Pripyat ubeboelig. Seksdageskrigen i 1967. Atomkraft er født ud af energikrisens eftermæle.

# data[].attributes.body
1960-Overforbrug, De glade 60'ere. Gode levevilkår.
1973- Energikrise, oliekrise, OPEC, Organisationen af Olieeksporterende lande. De firdobler prisen. Bilfrisøndag
1980- Fattigfirserne, kartoffelkuren. Arbejdsløshed som varer op til 90'erne. Skal købe mere dansk.
2008- Finanskrise

# data[].attributes.headline
Afghanistan, Afslutningen på den kolde krig og begrundelse.

# data[].attributes.subject
Afghanistan, Afslutningen på den kolde krig og begrundelse.

# data[].attributes.body
1979 kommunistisk styre i afghanistan - soldater fra Sovjet. Regering i konflikt med befolkning. Især ortodoske muslimer, såkaldte mujahediner. USA støttede befolkningen. Kommunistisk præsident kun kontrol over store byer og hovedstad, ikke andet. De kørte sovjet træt, 1988 trak de sig.

1945 verden delt af 2 supermagter. hver deres område, hver deres måde at indrette samfundet på. Sovjet stod inde for stærk central styring, og USA for individualisme. 1980'erne begyndte det at løsne sig. Ronald Reagan blev valgt for USA, og satte gang i våbenkapløbet, rusland havde svært ved at følge med. Ny sovjetisk præsident, Mikhail Gorbatjov indså de ikke have råd til det på længere sigt. Han ville "forny" og have mere "åbenhed" i systemet. Efter nogle turbulente år, brød sovjetunionen sammen, og opløse sig selv i selvstændige stater. De østeuropæiske stater som var under kommunistisk styre siden 1945 blev frigjort. Muren faldt 9 nov. 1989. Satte gang i en ny verdensorden (New world order).

# data[].attributes.body
En rådvild regering, som nærmest ved en fejltagelse åbnede adgang mellem DDR, og BRD. Pensionister kunne dog før rejse til vesten og besøge slægtninge. Samtidigt opstod andre dissidentgrupper, f.eks. i Polen og Tjekkoslovakiet, som Solidarnosc og Charta 77. Kort tid efter blev Vesttyskland og Østtyskland genforenet. Den begivenhed påvirkede også andre lande, og som følge blev f.eks. EU oprettet. Folk havde før kun været i stand til at rejse til andre kommunistiske lande og det blev jo naturligvis også ændret. DDR havde også en taktik, hvor de fængslede borgere og lod derefter Vesttyskland frikøbe dem. I foråret '89 begyndte et folkeligt pres for at få retten til fri bevægelse, gruppen bestod af kirkefolk, akademikere og andre intellektuelle. DDR var dog desværre ikke i stand til at slå ned på denne gruppe. Landene blev forenet ved stor jubel og glæde.