# data[].attributes.body
-Aftenposten.no

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette er konklusjoner fra et utkast til en ny rapport fra FNs klimapanel (IPCC). Rapporten offentliggjøres i Stockholm i slutten av september.

Det er flere oppsiktsvekkende funn i denne femte rapporten fra panelet, og ikke minst er forskerne stadig sikrere på at de har rett.

Aftenposten sitter med det siste utkastet. Klimapanelets sekretariat advarte i går mot å stole på utkastet. Store endringer kan bli gjort i Stockholm, sa en talsmann. Aftenposten har snakket med sentrale vitenskapsfolk som sier endringene i sluttspurten vil bli små.

Dette er noen av det mest overraskende i den nye rapporten fra panelet, som av mange klimaforskere anses å være svært konservativt og forsiktige i sine varsler:

Vår skyld:

I 2001 sa klimapanelet at det var "sannsynlig" (minst 66 prosent sikkert) at påvist oppvarming og påviste klimaendringer skyldtes menneskelig medvirkning. I forrige rapport i 2007 ble dette skjerpet til "veldig sannsynlig" (minst 90 prosent sikkert). Siden da har forskningen gjort store fremskritt og klimamodellene sterkt forbedret. I år vil panelet konkludere med at det er ekstremt sannsynlig (95 prosent, eller mer) at minst halvparten av observert oppvarming skyldes våre utslipp. Forskerne er altså i realiteten helt sikre på at vi mennesker bidrar sterkt til at "havene blir varmere, snø og is smelter, at havnivået globalt stiger og at flere ekstreme værtyper er forandret i løpet av siste del av det tyvende århundre".

Umulig å snu:

Det kanskje mest oppsiktsvekkende i årets rapport er den sterke understrekningen av at oppvarmingen og klimaendringene vil fortsette i mange hundre år etter at vi mennesker skulle klare å stanse samtlige av våre utslipp.

En svært stor del av klimaendringene vi setter i gang vil være irreversible i menneskelig tidsregning - så sant vi ikke skulle klare å finne en metode for å fjerne CO2 fra atmosfæren.

Oppvarmingen:

Nå smelter Antarktis-isen i rekordfart

Det siste tiåret har vært det varmeste som er målt siden 1850 da pålitelige målinger kom i gang.I 2007 slo panelet fast at klodens gjennomsnittstemperatur hadde steget med 0,74 grader. Nå har økningen passert 0.89 grader. Det er imidlertid mindre enn det "burde vært" i forhold til alle klimagasser som er sluppet ut siste tiår. Farten i oppvarmingen har de siste årene vært mindre enn trenden siden 1950. Dette forklares med at havet har tatt opp mer varme enn forskerne har skjønt. Verdenshavene lagrer nå 93 prosent av all ekstra energi som har kommet inn til jorden fra 1973 til 2010 som følge av økt drivhuseffekt. Anklagene fra såkalte klimaskeptikere om at saktere oppvarming beviser at menneskeskapte klimaendringer er vås, tilbakevises altså vitenskapelig i rapporten.

Det har også vært en intens vitenskapelig debatt om hvor stor den globale oppvarmingen blir når mengden klimagasser i atmosfæren er fordoblet. Klimamodellene har gitt svært ulikt svar. Flere av modellene viser nå noe lavere maksimum og noe lavere sannsynlig oppvarming enn før.

Modellene viser svært ulike muligheter. Grovt sett kan man si at oppvarmingen dette århundret vil nå mellom 1,5 og 2 grader høyere enn det var i førindustriell tid. Noen viser at det er sannsynlig med mer enn 2 grader, andre at det er usannsynlig. Samtlige modeller viser at oppvarming til over 4 grader de neste nitti årene er usannsynlig.

For dem som måtte tenke at det er positivt at vitenskapen antar en lavere oppvarming de neste tiårene enn tidligere fryktet, kan det være en nedtur å lese at på en rekke områder som høyere havnivå, smelting av is, tøffere ekstremvær viser forskerne at disse konsekvensene skjer raskere og ved lavere temperaturer enn de trodde før.

Havnivået:

Dramatiske CO2-målinger på Svalbard

Verdenshavene har i snitt økt med 1,7 mm årlig fra 1901 til 2007, men farten har økt de siste årene og stigningen har vært på 3,2 mm i året siden 1993. Dette skyldes både smelting av is og at varmere vann utvider seg.Panelet, som altså ser det som sannsynlig med to graders oppvarming, minner om hvordan situasjonen i verden var forrige gang det var to grader varmere. Det var under forrige mellomistid for 120 00 år siden. Da var havnivået minst fem meter høyere enn nå. Men det vil ta lang tid å komme dit igjen på grunn av forsinkelser i klimasystemets tilpasning til nye temperaturer.

Forskerne mener havnivået vil stige stadig raskere. Modellene viser en økning dette århundret på mellom 0,26 og 0.97 meter. Det er svært mye. Én meter kan skape store problemer for svært mange land og flere hundre millioner mennesker.

Golfstrømmen:

Den stadige oppvarmingen av verdenshavene, flere steder viser modellene opptil 0,5 til 2,5 grader dette århundret, vil påvirke de store havstrømmene i og mellom verdenshavene. Etter intens vitenskapelig debatt i flere tiår ser klimapanelet ut til å falle ned på ganske dramatiske varsler for den store atlantiske sirkulasjonen - eller Golfstrømmen.

I utkastet Aftenposten har heter det at det er "svært sannsynlig" at Golfstrømmen vil svekkes med 20-30 prosent dette århundret, og at det er "sannsynlig" at noe av svekkelsen vil skje allerede innen 2050. Golfstrømmens varme vann fra sørvest i Atlanterhavet er det som gjør det mulig å bo i Norge. Panelet sier det er usannsynlig at strømmen vil kollapse de neste hundre årene, men at en kollaps ikke kan utelukkes etter det.

Nedsatt første gang i 1988 av FNs hovedforsamling, FNs miljøprogram og Verdens Meteorologiorganisasjon for å samle all tilgjengelig vitenskap om global oppvarming og klimaendringer.Har som formål å skaffe verdens politikere best mulig vitenskapelig informasjon slik at de skal treffe nødvendige beslutninger for å hindre farlige klimaendringer.Driver ikke selvstendig forskning, men samler og vurderer informasjon fra alle verdens klimaforskere.Flere tusen vitenskapsfolk bidrar til hver enkelt rapport.Utga siste rapport i 2007 og fikk Nobels fredspris i 2007.neste rapport skal være helt ferdig utgitt i løpet av 2014. Første delrapport om de fysiske klimaendringene kommer 26 september i år.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er konklusjoner fra et utkast til en ny rapport fra FNs klimapanel (IPCC). Rapporten offentliggjøres i Stockholm i slutten av september. Det er flere oppsiktsvekkende funn i denne femte rapporten fra panelet, og ikke minst er forskerne stadig sikrere på at de har rett. Aftenposten sitter med det siste utkastet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Menneskene påvirker og endrer naturen - Naturfag - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: I dag lever det mer enn 7 milliarder mennesker på kloden. I de industrialiserte samfunnene raser flere og flere hjul rundt i stadig større fart. Bruk av kull, olje, gass, mineraler og andre typer naturressurser er økende. Dette fører til at likevekten i økosystemene blir forstyrret og endret.

# data[].attributes.body
-Dagbladet.no

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I en ny studie fra Colombia-universitetet i New York knyttes ozonhullet for første gang til klimaendringer så langt nord som ved ekvator.

Klimaendringene og hullet i ozonlaget regnes i utgangspunktet som to forskjellige fenomener. Den globale oppvarmingen skyldes ifølge forskere flest CO2 og andre klimagasser som forsterker drivhuseffekten. Det vil si at gassene hindrer varmestråling fra jorda i å slippe ut av atomsfæren.
Hull i ozonlaget er først og fremst kjent for å forårsake et helt annet problem. Når ozonlaget blir tynnere, slipper ultrafiolette stråler fra sola lettere gjennom atomsfæren, noe som blant annet kan øke risikoen for at folk får hudkreft.
De to fenomenene er likevel knyttet til hverandre på forskjellige måter. Forskerne ved Colombia-universitetet har brukt to forskjellige klimamodeller for å vise at ozonhullet har ført til kraftigere regn om sommeren i store områder på den sørlige halvkule.

Hovedårsaken til ozonhullet antas å være menneskeskapte utslipp av såkalte KFK-gasser. Disse utslippene ble kraftig begrenset etter inngåelsen av en internasjonal avtale om de ozonødeleggende gassene i Montreal i 1989.

(NTB)

# data[].attributes.attachment_link.description
I en ny studie fra Colombia-universitetet i New York knyttes ozonhullet for første gang til klimaendringer så langt nord som ved ekvator. Klimaendringene og hullet i ozonlaget regnes i utgangspunktet som to forskjellige fenomener. Den globale oppvarmingen skyldes ifølge forskere flest CO2 og andre klimagasser som forsterker drivhuseffekten.

# data[].attributes.body
-VG.no

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
RAS: Fredag formiddag omkom en 54 år gammel mann fra Otta i en rasulykke på E6 i Rosten mellom Sel og Dovre. Raset var på 30 meter, og skjedde 150 meter sør for Høvringen. Foto: Privat / 2200 leserbilde Foto:

På under to måneder har to personer blitt drept i rasulykker på norske veier.

- Klimaendringene vil føre til rasfare på veistrekninger som tidligere ikke har vært rasfarlige, sier Atle Nesje, professor i geologi ved Universitetet i Bergen (UiB).

På under to måneder har to personer omkommet i rasulykker på norske veier.

I april ble en 15 år gammel jente drept da en steinblokk på halvannet tonn traff bilen hun satt i på fylkesvei 55 i Årøy i Sogn og Fjordane.

Fredag denne uka omkom 54 år gamle Odd Myrum fra Otta da et 30 meter bredt steinras traff bilen han satt i på E6 i Rosten mellom Sel og Dovre i Gudbrandsdalen.

- Jeg kjente ham ikke personlig, men jeg har hørt at han var en meget dyktig fagmann. Han hadde 100 prosent tillit og var en etterrettelig og hjelpsom kar. Han var en god nabo, og en familiefar med stor omsorg for sine to barn og sin familie. Det florerer mange godord, dette var en hedersmann, forteller ordfører Dag Erik Pryhn i Sel kommune.

- Det er med forferdelse at man mottar en slik melding. Det føles urettferdig at han var på det stedet til akkurat den tiden. Det hadde ikke skjedd om han var et sekund foran. Det gjør et sterkt inntrykk på bygda, sier Pryhn til VG.
- Alvorlige klimaprognoser
Ifølge geologiprofessor Nesje vil økte nedbørsmengder og store kontraster i temperaturen utgjøre den største klimatrusselen mot rassikkerheten på norske veier fremover.

Klimaprognosene viser at nedbørsmengden i Norge vil øke med mellom 5-30 prosent de neste 100 årene, mens temperaturen vil kunne øke med opp til tre og en halv grad, ifølge Miljøverndepartementet.

- Det medfører at veier blir ødelagt fordi avløpsnettene ikke har kapasitet til å ta imot så store vannmengder. Da er det fare for at veier sklir ut og ras i dal- og fjellsider, sier han og fortsetter:

- Dessuten øker faren for steinsprang når temperaturene svinger. Når is frosser, utvider den seg med nærmere ti prosent. Kreftene i isen kan sprenge stein ut av berget og bli til et steinras som tar med seg skogs- og jordmasser nedover siden.
- Raser mer enn tidligere
Selv om Statens vegvesen ikke tar stilling til om det er klimaendringer som skaper økt rasfare, merker de at hyppigheten øker.

- Vi har registrert at det raser mer enn tidligere. Det har vært en økt nedbørintensitet på nye steder og vi vet aldri hvilke områder kraftige nedbørsmengder vil ramme, sier Lars Erik Hauer, direktør for vei- og transportavdelingen i Statens vegvesen.

Av den grunn er det vanskelig å vite hvilke veier som er rasutsatte.

- Det gjør at det raser på steder som har vært ukjente for oss og gjør det veldig utfordrende å forutse hvilke strekninger som krever rassikring, sier Hauer videre.
Endrer strategi
Statens vegvesen starter nå arbeidet med å kartlegge hvilke strekninger som er spesielt utsatt for ras.

En ny strategi vil være å se på lengre strekninger til forskjell fra å bare vurdere allerede kjente rasutsatte steder.

- Det er en stor og utfordrende jobb. Vi ønsker å ha kontroll på hvilke veistrekningen som er rasfarlige. Nå må vi finne metoder for å hindre slike ulykker i fremtiden, sier Hauer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geolog advarer: Klimaendringer skaper økt rasfare

# data[].attributes.attachment_link.description
På under to måneder har to personer blitt drept i rasulykker på norske veier. - Klimaendringene vil føre til rasfare på veistrekninger som tidligere ikke har vært rasfarlige, sier Atle Nesje, professor i geologi ved Universitetet i Bergen (UiB). På under to måneder har to personer omkommet i rasulykker på norske veier.

# data[].attributes.body
-Nrk.no

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
University of Queensland fikk med seg 24 frivillige fra nettstedet Skepticalscience.com til å gå gjennom 12.000 internasjonale forskningsrapporter om klimaendringer.

Gruppen som undersøkte rapportene, delte dem inn i tre kategorier: De som klart mente at klimaendringene er menneskeskapte, de som ikke uttrykte noen spesiell stilling i årsaksspørsmålet, og de som avviste at endringene er menneskeskapte, eller minimerte den menneskelige faktoren.
4000 rapporter, publisert mellom 1991 og 2011, ga klart uttrykk for om klimaendringene er menneskeskapte eller ikke. Ifølge den nye studien konkluderte 97,1 prosent av dem med at de er menneskeskapte.
- Et bredere flertall enn dette går det ikke an å få, sier Nina Jensen, generalsekretær i WWF Norge, til NRK.no.

- Dette viser at det er hevet over enhver tvil at klimaendringene er menneskeskapte. Dette må få en tydelig konsekvens for politisk handling, mener Jensen.

Enigheten har økt

I tillegg til å selv vurdere rapportene, tok gruppen kontakt med de totalt 8500 forskerne som sto bak rapportene. De ble bedt om å plassere sine egne rapporter i de samme kategoriene som gruppen ved Queensland hadde brukt.

14 prosent av forskerne svarte, og støtten til den menneskeskapte klimaendringen økte såvidt fra 97,1 prosent til 97,2 prosent.
Den nye studien viser også at enigheten blant forskerne har økt ettersom årene har gått. Mens det i 1991 var rundt 90 prosent av klimaforskningsrapportene som ga klart uttrykk for at klimaendringene var menneskeskapte, hadde tallet økt til 98 prosent i 2011.
- Det er ekstremt viktig at folk får vite hva som anses som faglige realiteter innenfor klimaforskning, på samme måte som innenfor for eksempel medisin og astrofysikk. Det har ganske enkelt med opplysningsnivå og grunnlag for å fatte beslutninger å gjøre, sier Rasmus Hansson, tidligere leder i WWF Norge, biolog, forsker og nåværende stortingskandidat for Miljøpartiet De Grønne i Oslo.

- Faglig begrunnet
Av de totalt 12.000 rapportene gruppen bak den nye studien har gjennomgått, var det bare 0,7 prosent som avviste menneskeskapt global oppvarming. 0,3 prosent konkluderte med at årsaken var usikker.
66 prosent av rapportene fra de siste 20 årene, omhandlet klimaendringene, men forskerne hadde ikke skrevet om årsaken til endringene.

Hansson mener dette beviser at en stor del av klimaforskningen inkluderer tvil og skepsis, argumenter for og imot.

- Det aller tåpeligste med klimaskepsisen slik vi ofte ser den i media, er ikke påstandene om at klimakrisen ikke er menneskeskapt, men det er påstanden om at det ikke er rom for tvil og debatt innenfor fagmiljøet. Faktum er det stikk motsatte, sier Hansson.
- Når klimaskeptikerne sier at de ikke slipper til, viser denne studien at 8000 klimarapporter kan inneholde en form for skepsis, i den forstand at den ikke sier klart ditt eller datt. Der har du den virkelig faglige skepsisen, og den er dundrende godt representert.
WWF: - Må få konsekvenser for politikken

Nina Jensen i WWF mener imidlertid at de 66 prosentene ikke nødvendigvis betyr at forskerne har tvilt på om klimaendringene er menneskeskapte.
- Vi har kommet så langt i forskningen nå at de som driver med klimaforskning, vel ikke føler at de må understreke at de mener klimaendringene er menneskeskapte. Hvor lenge skal man måtte understreke det i seriøse forskningsrapporter?
Studien fra University of Queensland trekker også frem det samme argumentet som Jensen.

Nå håper prosjektleder John Cook at denne sammenstillingen av moderne forskning skal overbevise flere vanlige folk om at klimaendringene er skapt av mennesker.

En undersøkelse fra 2012 viser nemlig at bare 42 prosent av amerikanerne tror at den globale oppvarmingen er menneskeskapt. Fortsatt er en tredjedel av amerikanerne usikre eller tvilende til at jorden faktisk blir varmere.

Under halvparten av amerikanerne tror ikke, eller vet ikke, at det er er bred enighet blant forskerne om at klimaendringene er menneskeskapt.

(Artikkelen fortsetter under bildet)

- Det er et stort gap mellom den faktiske enigheten og folks oppfatning av den, sier John Cook.

Nina Jensen mener forskningsresultatene nå også må få konsekvenser for politikken som føres i Norge.

- Aldri i menneskehetens historie har CO2-nivået vært høyere enn det er nå. Når vi får bekreftet med en så rungende stemme at dette er menneskeskapt, må det få konsekvenser. Vi må la noe av oljen og gassressursene bli liggende i bakken, vi må satse mer på fornybar energi, og vi må bruke Pensjonsfondet til å vri verdens investeringer fra fossilt til fornybart, sier Jensen.

# data[].attributes.attachment_link.description
University of Queensland fikk med seg 24 frivillige fra nettstedet Skepticalscience.com til å gå gjennom 12.000 internasjonale forskningsrapporter om klimaendringer. Gruppen som undersøkte rapportene, delte dem inn i tre kategorier: De som klart mente at klimaendringene er menneskeskapte, de som ikke uttrykte noen spesiell stilling i årsaksspørsmålet, og de som avviste at endringene er menneskeskapte, eller minimerte den menneskelige faktoren.

# data[].attributes.body
-Nrk.no

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vitenskapsfolk har lenge hatt mistanke om at økende konsentrasjon av karbondioksid (CO2) i atmosfæren virker som gjødsel på plantelivet på jorda. Nå mener økologen Randall Donohue og hans kolleger å kunne fastslå at dette virkelig er tilfelle.

Fakta om grønnere verden-teori

En ny studie viser at utbredelsen av vegetasjon i jordas varme, tørre områder økte med 11 prosent i perioden 1982-2010. Forskere er usikre på årsaken.

Utviklingen kan skyldes at utslipp av karbondioksid (CO2) virker gjødslende.

Dette skyldes dels at CO2 styrker plantenes vekst, dels at klimagassen fører til at plantene taper mindre vann.

Det har vært alminnelig antatt at klimaendringene vil skape enda mer alvorlig tørke i mange allerede knusktørre områder. Nå trekkes denne antakelsen i tvil.

Flere nye klimamodeller antyder at tørkerammede regioner kan se fram til mer regn i fremtiden. Dette gjelder blant annet deler av Afrika.

Kilde: Nyhetsbyrået TT/NTB

Donohue arbeider ved forskningsorganisasjonen CSIRO i den australske hovedstaden Canberra. Hans og kollegenes funn er offentliggjort i det vitenskapelige tidsskriftet Geophysical Research Letters, melder NTB.

Økte mer enn ventet

Forskerne brukte en matematisk modell der de matet inn opplysninger om utslippene av klimagasser, om nedbør, temperaturer, solstråling og forandringer i jordsmonnet siden 1982. Siden den gang har konsentrasjonen av CO2 i atmosfæren økt med 14 prosent.

Ifølge den matematiske modellen skulle dette ha medført en økning av vegetasjonen på 5 til 10 prosent i ørkenene og på steppene. Men virkeligheten overtraff modellen, viser analyser av satellittbilder fra noen av verdens tørreste regioner.

Det dreier seg om det sørvestlige USA, det nordlige Mexico, Patagonia-regionen i Sør-Amerika, det sørlige og nordlige Afrika, Midtøsten, Sentral-Asia og de indre delene av Australia.

Disse områdene ble i snitt 11 prosent grønnere i den aktuelle perioden.

Krever tilgang på vann

Det er ikke nytt at ørkener og stepper er blitt grønnere de siste tiårene, men forskerne har slitt med å finne årsakene til fenomenet. Den nye australske studien er ifølge nyhetsbyrået TT den første som ser ut til å bekrefte at utviklingen har sammenheng med CO2-utslippene.

Teorien er at når CO2-nivået stiger, kan løvet på planene ta opp mer karbon fra lufta under den såkalte fotosyntesen. Plantene utnytter dette til å produsere enda mer løv, forutsatt at de har tilgang til vann.

Plantene i de tørre regionene trenger med andre ord ikke like mye regn som før. Men ifølge TT fins det også studier som antyder at nedbøren kan komme til å øke i mange tørre områder på jorda, for eksempel i Afrika, som følge av klimaendringene.

Ikke utelukkende positivt

Selv om grønnere savanner kan høres ut som en positiv konsekvens av klimaendingene, advarer forskerne mot å tolke resultatene slik.

- Endringene fører til vinnere og tapere, fordi økt vegetasjon både kan føre til økt biomangfold, men samtidig skade de artene som er tilpasset et miljø med lite planter, sier Donohue ifølge Yale environment 360.

Et eksempel på dette er utbredelsen av trær på savannene i Sør-Afrika. Trærne hindrer nedbøren i å nå fram til elver som er viktige for landet, og myndighetene bruker millioner av dollar hvert år på å fjerne de uønskede trærne.

En australsk forsker bruker fjernstyrt utstyr under arbeid i Mildura i de indre delene av Australia. Den australske økologen Ronald Donohue og hans kolleger mener å kunne føre bevis for at at økende konsentrasjon av karbondioksid (CO2) i atmosfæren virker som gjødsel på plantelivet på jorda. De tror dette kan være forklaringen på at ørkener og savanner er blitt grønnere.
Foto: HANDOUT / Reuters

# data[].attributes.attachment_link.description
Vitenskapsfolk har lenge hatt mistanke om at økende konsentrasjon av karbondioksid (CO2) i atmosfæren virker som gjødsel på plantelivet på jorda. Nå mener økologen Randall Donohue og hans kolleger å kunne fastslå at dette virkelig er tilfelle. En ny studie viser at utbredelsen av vegetasjon i jordas varme, tørre områder økte med 11 prosent i perioden 1982-2010.

# data[].attributes.body
-TV2.no

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Vi har ikke bygd noen atomkraftverk i USA på lenge, men vi ønsker å samarbeide med atomindustrien for at et nytt et kan bygges i nær framtid, sa president Barack Obamas energi- og klimarådgiver Carol Browner mandag.

USA har i dag 104 fungerende atomreaktorer, som står for 20 prosent av USAs energibehov. Men investeringer i atomindustrien tørket inn etter ulykken på Three Mile Island i 1979.

- En del av energiframtiden

Kongressen godkjente i 2005 lånegarantier for 18 milliarder dollar til atomindustrien for å sette fart i utviklingen av atomkraft, som er en karbonfri energiform.

- Presidenten mener at atomkraft må være en del av vår energiframtid. Hvis dere mener som oss at klimaendringer er et alvorlig problem, må man være åpen for alle former for produksjon av ren energi, sier Browner.

Trenger republikanerne

Demokratene håper at en satsing på atomkraft skal bidra til å få republikanere til å stemme for loven om klimaendringer som er avgjørende for at USA kan spille en rolle i forhandlingene om en global avtale for å stanse utslipp av klimagasser. (©NTB)

# data[].attributes.attachment_link.title
USA satser på atomkraftverk mot klimaendringer

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi har ikke bygd noen atomkraftverk i USA på lenge, men vi ønsker å samarbeide med atomindustrien for at et nytt et kan bygges i nær framtid, sa president Barack Obamas energi- og klimarådgiver Carol Browner mandag. USA har i dag 104 fungerende atomreaktorer, som står for 20 prosent av USAs energibehov.

# data[].attributes.body
Mente at all moral bør bygge på menneskets behov for lykke,glede og trygghet. Handlinger som fører til dette, er moralsk riktige, men handlinger som ikke gjør det er gale.

# data[].attributes.body
Kan mente at man må bygge på fornuft og den gode vilje istedenfor rett og galt fra følelser for det blir for usikkert.

# data[].attributes.body
Moralsk kunnskap, det vil si praktisk klokskap om hva som er rett å gjøre i en hver situasjon

# data[].attributes.body
Det bor om kring 7 milliarder mennesker på jorda.

Vi påvirker naturen ved å bruke olje, kull og gass.

Vi påvirker naturen mer enn noen gang før.

# data[].attributes.body
- Forbedre klimafilter i fabrikker

- Miljøvennligere motorer på båter

- Miljøvennelig drivstoff på fly

# data[].attributes.body
- Bedre kollektivte tilbud

- Øke bensin og diesel prisen

- Naturvern flere steder

# data[].attributes.headline
Klimaendringer av familier og enkeltpersoner

# data[].attributes.subject
Klimaendringer av familier og enkeltpersoner

# data[].attributes.body
- Spare på strømmen

- Pusse opp miljøvennlig

- Kjøre mindre bil, planlegge bilkjøring sammen