# data[].attributes.body
Enzymets effektivitet afhænger af dens miljø. Alle enzymer har en temperatur de har det bedst ved. Hvis der ikke er den temperatur omkring enzymet arbejder langsommere og dør til sidst helt.

# data[].attributes.body
Alle enzymer har en eller flere funktioner som de er skabt til. Det vil sige at de kun virker lige præcis der hvor de er skabt til det. Enzymet og substratet passer sammen som en nøgle i en lås.

# data[].attributes.body
De fleste enzymer virker ved at hægte sig fast til et stof, som man kalder et substrat. Enzymet omdanner substratet til et produkt der så bliver frigivet fra enzymet. Nogle enzymer nedbryder fx kulhydratet i mad mens andre danner nyt DNA

# data[].attributes.body
Nogle vira er gode for mennesket og kan hjælpe os med at nedbryde bakterier og bekæmpe infektioner.

# data[].attributes.body
Antibiotika har ingen virkning på vira så det kan ikke bruges til at behandle. I stedet kan man bruge nogle stoffer der hæmmer virussen eller man kan blive vaccineret. Når man bliver vaccineret, bliver der sprøjtet døde eller meget hæmmede vira ind i kroppen. Så bekæmper immunforsvaret den virus og hvis den så kommer igen, kan den genkende den og bekæmpe den inden man bliver syg.

# data[].attributes.body
Mange farlige sygdomme skyldes vira, fx. HIV, ebola og influenza. Sygdommene smitter på forskellige måder, fx. ved host, insekter, seksuel kontakt eller blod.

# data[].attributes.body
Skimmelsvampe består af mange svampe og er lever af næsten alt. De nedbryder dødt organisk materiale. De kan også leve som parasitter. Skimmelsvamp kan give ringorm og hvis man har skimmelsvamp i huset kan man blive meget syg. Skimmelsvampe trives i fugtigt klima. Skimmelsvamp bruges til at fremstille mange forskellige former for antibiotika.

# data[].attributes.body
Gærsvampe består kun af 1 celle, og er meget glade for sukker. En gærsvamp der fx. har fået et ekstra gen fra mennesket, producere en masse insulin. Gærsvampe bruges rigtig meget i køkkenet, fx til fremstilling af vin, øl og brød. Gærsvampe får også brød til at hæve.

# data[].attributes.body
De fleste bakterier er nedbrydere og lever af at nedbryde døde ting. Andre bakterier angriber sår osv, og det kan resultere i betændelse.

# data[].attributes.body
Nogle bakterier er gode ved os, fx kan bakterier i munden og i tarmen bekæmpe andre uvelkomne bakterier. De fremstiller også vigtige vitaminer for os.

# data[].attributes.body
Normalt vil ens immunforsvar dræbe bakterierne og på den måde undgår man at blive syg. Hvis ikke ens immunforsvar kan hamle op med bakterierne, så kan antibiotika hjælpe med at bekæmpe dem.

# data[].attributes.body
En virus er en lille organisme der snylter på andre organismer. Den består ikke selv af celler, men den er afhængig af celler for at kunne formere sig. Vira snyder cellen til at lave vira, i stedet for dens egentlige formål. Vira er mindre end bakterier og består af 2 dele. Den ene er arvemateriale fx DNA den anden del er en beskyttende kappe af proteiner der beskytter arvematerialet.

# data[].attributes.body
Der findes 2 slags svampe, gærsvampe og skimmelsvampe.

# data[].attributes.body
Enzymer er små biologiske organismer der hjælper med at øge hastigheden i forskellige biologiske processer. Næsten alle enzymer er proteiner og er bygget af cellerne, som kæder af aminosyre. Det er formen og længden af enzymet der bestemmer dets funktion.

# data[].attributes.body
Bakterier består af en enkelt celle.
De findes alle steder på Jorden og på mennesker. Man regner med at de eksisterede på Jorden længe før mennesket og dyret, grundet deres simple cellestruktur.