# data[].attributes.body
1. Kovakalvo
2. Sarveiskalvo
3. Mustuaisaukko (pupilli = mustuainen)
4. Etukammio
5. Värikalvo
6. Mykiö eli linssi
7. Lasiainen
8. Keltatäplä, jossa on myös keskikuoppa
9. Näköhermon pää
10. Näköhermo
12. Verkkokalvo
13. Suonikalvo
14. Kovakalvo
15. Sädelihakset
16. Sokeatäplä

# data[].attributes.headline
4. Mitä elimistössä tapahtuu kun säikähtää esimerkiksi käärmeiden sähinää?

# data[].attributes.subject
4. Mitä elimistössä tapahtuu kun säikähtää esimerkiksi käärmeiden sähinää?

# data[].attributes.body
Aivot: Mantelitumake huomaa vaaran ja hälyttää hypotalamuksen joka laittaa vauhtia sympaattiseen hermostoon. Aivolisäke vahvistaa myös hormonien eritystä. Lisämunuaiset erittää esim adrealiinia ja noradrealiinia

Silmät: Näkö tarkentuu, pupillit laajenevat

Sydän: Adrealiini ja noradrealiini tihentää sydämen sykettä ja tätä myötä pumppaamaan verta nopeammin

Keuhkot: keuhkoputket laajenevat hapensaannin lisäämiseksi ja helpottamiseksi kiihdyttäen tahtia

Munuaiset: hidastaa virtsan eritystä energian tuhlaamisen välttämiseksi

Maksa: Adrealiini saa maksan tuottamaan glukoosia glykogeeniksi, joka sitten vapautuu ja kulkeutuu energian lähteeksi mm. lihaksille

Rasvasolut: Vapauttaa rasvahappoja verenkiertoon

Suu: kuivuu sillä autonominen hermosto lopettaa syljen tuotannon

Haju: Pelko laittaa hikoilemaan eli toisinsanoen laittaa elimistön jäähdytysjärjestelmän käyntiin sen valmistautuessa fyysiseen rasitukseen

Olemus: jännittyy kauhusta, silmät laajenee, kulmakarvat kohoaa ja kurtistuu, silmät rävähtää auki  esim.

Suolisto: Veren virtaaminen ruuansulatuselimiin vähenee sillä ruuansulatusentsyymien tuotanto hidastuu

Iho: nousee kananlihalle vanhasta jäänteestä karvankohottajalihasten yrittäessä kohottaa turkkia adrealiinin toimesta

Virtsarakko: rentoutuu mutta sulkijalihas kiristyy, koska sääteleminen vaatii keskittymistä ja vaivaa joku saattaa laskea alleen

Lihaskudokset: lihakset supistuu ja lihasryhmiin vievät verisuonet laajenee jotta very pääsisi helposti

Polvet: tutisee koska lihaksiin on mennyt enemmän verta kuin normaalisti ja siten ne on jännittyneemmässä tilassa. Ellei syöksy pakoon.

# data[].attributes.body
1. Yläonttolaskimo
2. Aortta
3. Keuhkovaltimorunko
4. Sydän korvake
5. Oikea sepelvaltimo
6. Alaonttolaskimo
7. Sydänkorvake
8.  Sepellaskimo (sydänlaskimo)
9.  Vasen sepelvaltimo (vasen sydänvaltimo)
10. Rasvakudosta
11. Aortta

# data[].attributes.body
12. Yläonttolaskimo
13. Oikea eteinen
14. Eteiskammioläppä
15. Alaonttolaskimo
16. Oikea kammio
17. Vasen kammio
18. Kammioaorttaläppä
19. Eteiskammioläppä
20. Vasen eteinen
21. Keuhkovaltimon haara
22. Kammiokeuhkoläppä
23. Aortta

# data[].attributes.body
1. Pallea painuu supistuessaan alaspäin
2. Uloimmat kylkivälilihakset supistuvat -> kylkiluut nousevat ylöspäin
3. Rintaontelo laajenee -> ilmanpaine keuhkoissa pienenee
4. Ulkoilman paine on suurempi kuin keuhkojen paine (alipaine) -> ilmaa virtaa keuhkoihin

# data[].attributes.headline
2. Sisään ja uloshengitys (hengityslihakset)

# data[].attributes.subject
2. Sisään ja uloshengitys (hengityslihakset)

# data[].attributes.body
1. Sisäänhengityslihakset veltostuvat -> sisään hengitys automaattista ja rintakehä pienenee
2. Pallea työntyy veltostuessaan rintaontelo kohti -> kylkiluut painuvat alaspäin
3. Rintaontelo pienenee, paine nousee ja ilmaa virtaa ulos

# data[].attributes.body
Hengityselimistö ja verenkierron välinen yhteistyö on erinomainen esimerkki elimistöjen välisestä yhteistyöstä: hengityselimistö ottaa soluhengitykseen välttämätöntä happea ilmasta ja poistaa samalla hiilidioksidin elimistöstä. Molemmat kaasut päätyvät hengityselimistön avulla verenkiertoelimistöön, jossa ne kuljetetaan veren mukana ympäri kehoa tarpeellisia prosesseja varten. Aineet imeytyvät nimittäin hiussuonien seinämien läpi soluihin.