# data[].attributes.body
Respekt: Vi behandlar varandra lika och respekterar varandras
olikhetersamt allas lika värde. Vi tar ansvar för oss själva,
varandra och vår skola.
• Trygghet: Vi känner tillit till varandra och att vi har förutsägbara
och fungerande rutiner.
• Samarbete: Vi hjälper och stöttar varandra och har en vi-känsla.
• Glädje: Vi är prestigelösa (ödmjuka), hjälpsamma och har ett
positivt samtalsklimat där humor bidrar till goda relationer.
Kunskap: Vi fokuserar på kunskaps- och social utveckling.
Ett steg fram
• Metoden Ett steg fram hjälper
oss att få syn på normer och
hur de är kopplade till
orättvisor.
• Genom metoden synliggörs visible fördelar och nackdelar som
personer och grupper kan få
utifrån hur de kategoriseras
och får olika villkor i livet.
Isberget
• När vi möter en människa skapar vi oss först en uppfattning av hen utifrån det som är synligt och hörbart.  Ofta drar vi då slutsatser om hur denna människa är. Vi tror oss veta något om denna människa utifrån det vi ser och hör.
• För att förenkla vår värld försöker vi placera in hen i de fack som passar ihop med våra tidigare erfarenheter av en liknande människa.
Isberget Det menar att vi ser vara en del av människor och vi inte ser vad är under.
Problemskapande beteende
• Ett problemskapande beteende är ofta ett problem för omgivningen och inte för huvud personen.
• Kan exempelvis vara att personen gör ifrån sig höga ljud/ skriker, slår på saker, skadar sig själv- biter sig själv, slår sig själv, drar av naglarna etc. eller är ”trotsiga”
Beteendena beror ofta på att vi i omgivningen ställer för höga krav ex:  Att personen har större kommunikationsförmåga än vad hen har.
- Att personen förstår sammanhang och konsekvenser
- Att personen är flexibel och uthålligare än vad hen är
Metoder vid problemskapande beteenden
• Anpassa kraven efter personens förutsättningar
• Förändra den fysiska miljön så den passar personens förutsättningar
• Använd sinneshjälpmedel
- Skapa struktur och ge överblick
- Gör ihop istället för att ge order
- Skapa valmöjligheter
- Ta reda på om personen har tidsperspektiv
- Vänta ut och ge tid och möjlighet för personen att bli redo samt att kunna utföra uppgiften.
- Belöna recompensa, motivera, muta, förstärkningar, pronta- visar genom handling, ord eller med visuellt stöd
LSS- lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade.
Rättighetslag: LSS:= till 65 år
10 insattser
boende, stöd, assistans, barn, arbete, avlastning.
Funktionshinder: beror på miljö

funktionsneåsatt: en funktion i kroppen.
Lågaffektivt bemötande
• Lågaffektivt bemötande är en metod för hantering av problemskapande beteende
• Reagerar i affekt- om du är arg blir personen arg, om du är glad blir
personen glad. Vissa personer kan inte skilja på sin egen och andras
känslouttryck.
• I arbetet med problemskapande beteende jobbar man med tre
verktygslådor:
-Verktyg för hantering av svåra situationer utan att trappa upp konflikter
-Verktyg för utvärdering av varför det blev fel
-Verktyg för förändring så att det inte händer igen

# data[].attributes.headline
2) LSS  lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade.

# data[].attributes.subject
2) LSS  lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade.

# data[].attributes.body
Funktinshindra: Finns i miljön ex saknas hiss vilket gör att jag inte kan komma upp i ett hus Människor är inte funktionshindrade
funktionsnesätning:
saknar en eller flera funktionere i kroppen.
FRån födseln; 2 år upp till 65 år
utvecklingsstörning, autism (föds med funktionsneds)
Hjärnskada i vuxen ålder- biolycka
Fyssika eller psykiska funktionsneds
i vuxen ålder ej beror på normail åldrande.

# data[].attributes.headline
3) Kognitiva hjälpmedel Förminne, tid och planering

# data[].attributes.subject
3) Kognitiva hjälpmedel Förminne, tid och planering

# data[].attributes.body
Kognitiva hjälpmedel
• Kognitiv = avser intellektuella funktioner, mentala processer, vårt
tänkande. Kognition handlar om hjärnans förmåga att ta emot, lagra, bearbeta och plocka fram information
• Varför? för att har en problem med sina kognitiva. för att klara sin vardagen, . Hjälpmedel kan behövas för att sköta dagliga sysslor ihemmet, hygien och hälsa, att förstå och skapa ordning i vardagen. Planera, bilden är en kognitiva hjälp
• När?  tid , svårt att tala, uttrycka sig, minnas, koncentrera sig, bearbeta och tolka information, Planera sin tid, läsa, hitta i sin omgivning etc.
• Bra för att? självständighet, delaktighet och trygghet. En del av
habilitering längre period  och rehabilitering kortadre period.
Kognitiva hjälpmedel -
Minne, tid och planering
• Olika sorters mobiltelefoner-smartphones, handdatorer eller Ipad-surfplattor med
specialutformade och anpassade program och appar
• Handi (ett varumärke) handdator som har funktioner som kalender, anteckningsbok, klocka,
musik. Använder sig av symbolspråk.
• Minnes stöd-medicinpåminnare, fickminnen-spelar upp påminnelser som man själv eller andra harn spelat in. Almanackor i olika färger, det medici piper
• Klockor-påminnelser genom att tala eller vibrera, timers timstockar räknar ner tiden. (time-timer)
Vila och koncentration
• Sinnesstimulering, ökar lugn och koncentration. Ex. Täcken; boll och kedjetäcken, dynor och
kläder med tyngder- tyngdväst
• Tyngd/bolltäcke - stillar oro och ångest, känns lugnande och kan hjälpa mot sömnproblem, t.ex.
för personer som har neuropsykiatriska
funktionsnedsättningar, demenssjukdom, samt för personer med ”vanliga” sömnsvårigheter.
• Tyngdväst – fungerar som tyngdtäcket fast vid vaket tillstånd
Hjälpmedel för larm och styrning
• Fjärrkontroller,en control para todo. kan växla mellan
att styra flera olika saker som TV,
radio, säng
• GPS- sula (se pone enel zapato), armband, klocka etc.
• Personlarm, anfallslarm för
epileptiker
• larm som signalerar i en viss
situation ex. sängmatta,
rörelselarm, dörr larm
Vart vänder man sig?
• Arbetsterapeut kan skriva ut hjälpmedel, vissa får man köpa själv och andra får man låna
• vårdcentral, en minnesmottagning, psykiatrimottagning, barn och
ungdomsmottagning eller habilitering. kommunen.
• Läkare kan skriva en remiss
• Om man behöver särskilda Hjälpmedel för sitt arbete kan man
ansöka om det hos Arbetsförmedlingen eller Försäkringskassan.
• Skolhjälpmedel- är ett delat ansvar mellan varje skola och hälso- och
sjukvården.
Läsa och skriva
• Stöd för att kunna hålla böcker, papper och annat material, pennor och annat skrivmaterial.
• Svårt att läsa skriven text- ljudspelare, talboksspelare och DAISY-spelare. Här finns också etikettläsare och pennor med
inspelningsfunktion.
• MTM-(Myndigheten för tillgängliga medier) = lättlästa produkter.
• LL-förlaget-omarbetade böcker i lättläst format.
AKK-Alternativ och kompletterande kommunikation
• Innefattar: kroppsspråk, gester och ansiktsmimik men också tecken, bilder,
pictogram och Kommunikationshjälpmedel som kommunikationskartor och
talapparater
• En fungerande kommunikation är en förutsättning för lärande och
delaktighet
• Att kommunicera är en mänsklig rättighet - alla kan inte tala, men alla kan kommunicera
Kan delas in i tre funktionella huvudgrupper:
AKK som uttrycksmedel - enbart för att kunna uttrycka sig.
AKK som komplement - bygger och kompletterar språk.
AKK som alternativ - både för att förstå och uttrycka sig.
Olika vägar att kommunicera
• Personer som använder AKK= Alternativ och
kompletterande kommunikation ska erbjudas flera
olika kommunikationssätt som kompletterar
varandra, det vill säga multimodal kommunikation.
• Tecken som alternativ och kompletterande
kommunikation (TAKK)
• Tecken som stöd (TSS)
Bliss=ett system av symboler där ord och begrepp
representeras av bilder.
• Bliss = Symbolerna är svarta linjebilder som
presenteras på olikfärgad eller vit bakgrund
• Innehåller grammatiska tecken och symboler som möjliggör bildandet av fullständiga meningar.
• För personer som saknar tal
• Bliss användaren kommunicerar med sin omgivning genom att peka på en symbolkarta. Man pekar då med handen, en pannpinne, en lampa eller använder en
dator med andra styrsätt.
• Den person som bliss användaren talar med behöver inte veta vad symbolerna betyder utan kan utläsa vad symbolen betyder
ovanför varje utpekad symbol.
Pictogram= ett visuellt språk som är utvecklat för personer med funktionsvariationer.
• Varje bild står för ett ord eller ett begrepp
• Personer som saknar eller har begränsad
förmåga att tala, läsa och skriva får med hjälp av Pictogram ett språk i bilder. Bilderna kan
användas som tankestöd, minnes stöd och för kommunikation
• Piktogram är bildliknande grafiska symboler
tecknade i vitt mot svart bakgrund. Varje symbol står för ett ord eller begrepp.
• Personer som behöver ett kommunikationssätt på enkel språklig nivå kan få stöd i sin
kommunikation med piktogram.
• Piktogram kan också fungera som ett tydligt stöd för tidsstruktur, minne och lokalisering
Widgitsymboler
• Innehåller ett stort ordförråd med
symboler.
• Alla symbolerna är kopplade till ett eller
flera ord eller ett begrepp.
• Kan användas på förskolan, grundskolan,
särskolans alla stadier, barn- och
vuxenhabilitering, kommunens
omsorgsverksamhet, sjukvård, samt för
personer med annat modersmål än
svenska.
Widgitsymboler
• Innehåller ett stort ordförråd med
symboler.
• Alla symbolerna är kopplade till ett eller
flera ord eller ett begrepp.
• Kan användas på förskolan, grundskolan,
särskolans alla stadier, barn- och
vuxenhabilitering, kommunens
omsorgsverksamhet, sjukvård, samt för
personer med annat modersmål än
svenska.
PECS- Bilder
• The Picture Exchange
Communication System (PECS)
En vanlig metod för alternativ
och kompletterande
kommunikation (AKK)
• Bra för att lära personer att ta
egna spontana initiativ till
kommunikation.
• Målet kan vara att kommunicera
genom att rikta sig till andra
personer och överlämna en bild
för att få något som personen vill
ha.
Metoden Samtalsmatta
• Gör det möjligt för personer med olika typer av
kommunikativa och kognitiva svårigheter att
uttrycka åsikter, delta i planering och att få vara
beslutsfattande.
• Samtalsmattan består av en matta (t.ex. en
dörrmatta) och tre olika uppsättningar med bilder.
Bilder för en visuell skala, bilder för
samtalsämnen och bilder för frågeställningar som
relaterar till samtalsämnet.
• Man ställer öppna frågor kring ämnen och genom
att låta hen placera bilderna av frågeställningarna
i förhållande till en visuell värderingsskala som
sitter på mattan, får man en tydlig bild av vad
personen tycker och tänker om olika saker.
Sociala berättelser
• Individualiserad kort berättelse som beskriver sociala signaler i varje
given situation.
• Den bryter ned en utmanande social situation till något begripligt.
• Ger svar på frågor som vem, vad, när, var och varför i sociala
situationer med hjälp av bilder och skriven text.
Sociala berättelser används för att lära ut särskilda sociala färdigheter:
Kognitiva hjälpmedel -Minne, tid och planering
Kalendrar och planeringssystem: kan vara väggtavlor med sociala
berättelser om hur man uppträder i sociala sammanhang, bild stöd