# data[].attributes.body
För att bedöma elev nivå och använder den bedömning i olika del av undervisningen. t.ex: kartlägga kunskaper,kartlägga kunskaper,återkoppla för lärande,synliggöra praktiska kunskaper och utvärdera undervisning.

# data[].attributes.body
Alla elev har olika förmåga och med stöttning av lärare ska kunna utveckla elevs förmåga.

# data[].attributes.body
Lärare ska synliggöra elev förmåga. För att elev kan utveckla på en bra sätt i undervisningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Anordna utbildning för nyanlända vuxna med kort utbildning - Skolverket

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyanlända och flerspråkiga elever kan ha behov av att kombinera studier i sfi eller svenska som andraspråk med andra kurser inom vuxenutbildningen, till exempel med kurser inom komvux på grundläggande nivå. Studierna ska läggas upp utifrån den enskilde individens behov, förutsättningar och mål med sina studier.

# data[].attributes.body
Det kunskaper att elev ska ha för att kunna klara ett ämne och med hjälp av kunskapskrav kan lärare sätta betyg

# data[].attributes.attachment_link.title
Förstå kunskapskraven: Att utveckla ett resonemang i svenska

# data[].attributes.body
Med hjälp av bedömningen värderar läraren elevens kunskapsutveckling för att se i vilken utsträckning och med
vilken kvalitet eleven har lärt sig.

# data[].attributes.body
Att ha koll på elev utveckling att vad elev kan och vad elev behöver träna mer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bra återkoppling eller feedback är konstruktiv, och har som mål att få både medarbetaren och verksamheten att växa. Det är också ett bra sätt att bekräfta dina medarbetare. Återkopplingen behöver vara kopplad till ett beteende för att den ska kunna bidra till en förändring. Läs våra tips för återkoppling som en del av ledarskapet.

# data[].attributes.body
Vad ska behandlas undervisningen.

# data[].attributes.body
Med hjälp av bedömningsmatris kan lärare och elev veta vad elev måste satsa på att få en godkänd och vad elev behöver för ett högre betyg.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jag såg en generell bedömningsmatris, som även skulle kunna användas i NO, i en tidning för ett tag sedan. Jag tänkte - var är förståelsen? Var är hur eleven använder begrepp i sina förklaringar? Vilket kunnande avser matrisen att stötta? Här hittar man den matrisen och en liknande finns i ett läromedel utgivet på Liber (nedan).

Den är gjord av en SO-lärare, men saluförs som generell och användbar även i NO-ämnen. Jag försökte ställa frågor och uppgifter till den - vilket stöd kan den vara för frågor som: Varför är det bra att källsortera? Hur kan en kolatom i ett äpple hamna i en banan? Det var svårt och jag kände att den var ganska kvantitativ med Många och Långa. I Pedagogiska magasinet, som den publicerats i, föreskrevs även av upphovsmannen att man kunde använda poäng: "Den sammanlagda maxpoängen i matrisen är 12 (betyget A), vilket innebär att mellan-betyget hamnar runt 8. Vill man bli riktigt detaljerad kan betyget D motsvara 6 poäng, C 8 poäng och B 10 poäng".

Sen hittade jag den i ett utdrag till en lärobok i SO-ämnen. Nu tillsammans med elevexempel. Och det var då jag kände: nej, den fångar inte förståelsen av lärobjektet. Det handlar inte om hur många begrepp man har eller hur långa förklaringar man ger. I exemplet nedan ges exempel på elevsvar som ska visa på olika kunnigheter. Vi ser att det "bästa" elevsvaret, 3, är längre än övriga. Det motiveras med: "Mycket fakta, begrepp,exempel och beskrivningar. Många och långa samband". Och, jo, flera begrepp är med och det är långt.

Det finns bara ett problem. "A"-svaret (kallat 3) är helt fel. Det föreligger ett stort problem med begreppsförståelsen vilket gör att sambandsbeskrivningen är helt fel. Det står att algerna geggar ihop sig och då bildas bakterier. "Algerna" som blommar i Östersjön kallas ju dagligdags för blågröna alger. Men det är ej den korrekta benämningen - de är (cyano)bakterier. "Algerna" ger alltså inte upphov till bakterier. De är bakterier. Allmänt känt hos åtminstone alla NO-lärare, tror jag, men visar på att det krävs en hel del för att jobba med matriser - ett ämneskunnande, ett didaktiskt kunnande och ett kunnande om bedömning. Och det visar även på ett problem med för generella matriser - blir de inget stöd för lärare och elever så är det mer av ett rutnät med bokstäver i än en "bedömningsmatris". (se tidigare blogginlägg).

Det finns även fler fel i begrepps- och sambandsförståelsen i de elevexempel som presenteras... Det stora problemet är ju inte att cyanobakterierna är lite giftiga, utan att de stora mängder som produceras och sedan dör, sjunker till botten och leder till en syrebrist.

Matrisen och läromedlet är framtaget av Göran Svanelid för Liber och kan hittas här. Säkert bra på många sätt, men som bedömningskunnig och dessutom doktor på cyanobakterier var jag bara tvungen att blogga om det

/Pernilla Lundgren

# data[].attributes.attachment_link.description
Jag såg en generell bedömningsmatris, som även skulle kunna användas i NO, i en tidning för ett tag sedan. Jag tänkte - var är förståelsen? Var är hur eleven använder begrepp i sina förklaringar? Vilket kunnande avser matrisen att stötta? Här hittar man den matrisen och en liknande finns i ett läromedel utgivet på Liber (nedan).

# data[].attributes.body
Med resonemang elever utveckla sina åsikter och tanker.