# data[].attributes.body
Udenrigs- og sikkerhedspolitik

Redegør kort for jeres politikområde

Udenrigs- og sikkerhedspolitik gør det muligt for EU at tale og handle samlet på verdensplan. Handler om at koordinere medlemslandenes holdninger så EU har én stemme overfor andre lande.

EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik skal

bevare freden og styrke den internationale sikkerhed

fremme internationalt samarbejde

udvikle & styrke demokrati, retsstaten og overholdelse af menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder.

Hvem har ansvaret for politikområdet

Federica Mogherini er den højtstående repræsentants og hendes rolle er at gøre EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik mere konsekvent. Hun er formand for de månedlige møder i Rådet for Udenrigsanliggender

Er området præget af mellemstatslig eller overstatslig integration

I Eu er den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik mellemstatslig dvs at EU kan ikke vedtage lovgivning med direkte virkning for borgerne. Beslutningerne som træffes skal godkendes i de nationale parlamenter.

# data[].attributes.body
Retlige og indre anliggender
Handler om den frie bevægelighed mellem landene og migration herunder unionsborgerskabet, asylpolitik og politi.

Det er en blanding af overstatsligt og mellemstatsligt samarbejde, men tendensen er imod mere og mere overstatsligt samarbejde.

Et eksempel på dette er asylpolitikken: I 1993 var det mellemstatsligt samarbejde. I

1999 opretter man et fælles, overstatsligt asylsystem → mere og mere overstatsligt.

# data[].attributes.headline
Gruppesex: EU's social og arbejdsmarkedspolitik

# data[].attributes.subject
Gruppesex: EU's social og arbejdsmarkedspolitik

# data[].attributes.body
- fælles regler for at sikrer visse sociale rettigheder: bl.a. forhindre social udstødelse,  og forskelsbehandling og sikre ligestilling på arbejdsmarkedet
- en god blanding mellem overstatslig og mellemstatslig samarbejde

# data[].attributes.body
http://www.eu.dk/da/fakta-om-eu/politikker/dim

Redegør kort for jeres politikområde

Formålet er at skabe et europæisk hjemmemarked, uden indre grænser og fri bevægelse for; personer, varer, tjenesteydelse og kapital.

Medlemslandene i EU har fælles møntfod: Euroen. DE medlemslande (som Danmark og Sverige), der ikke har euro, er møntfoden (f.eks. kronen) bundet tæt op på euroens værdi, således at valutaernes værdi næsten er ens. Det kaldes fastkurspolitik.

Hvem har ansvaret for politikområdet

EU og medlemslande deler kompetencen til at lave love om det indre marked. Det er Rådet og Europa-Parlamentet, som sammen vedtager den fælles EU-lovgivning for det indre marked.

Hvordan har den historiske udvikling været på området

Formålet med EU har altid været en økonomisk gevinst i form af adgang til de frie indre marked.

Starten på Europa og det indre marked:

Tyskland, Frankrig, Italien, Holland, Belgien og Luxembourg grundlægger i 1957 et europæiske fælles marked med indgåelsen af EØF-traktaten.  Landene fastsætter samtidig et mål om at skabe fri bevægelighed for varer, personer og tjenesteydelser og i en vis udstrækning kapital.

1993 træder det indre marked i kraft den 1. januar, hvor mere end 90 pct. af de små 300 forslag fra Jacques Delors’ hvidbog om det indre marked er vedtaget.

Er området præget af mellemstatslig eller overstatslig integration

Overstatsligt samarbejde betyder, at man i EU kan lave regler, der har direkte virkning i medlemslandene – ergo er det indre marked et overstatligt samarbejde.

# data[].attributes.body
GUSTAV, OLIVER, SARA & WILLIAM
Redegør kort for jeres politikområde:
- Bekæmpelse af luftforurening
- Kvalitetskrav til bade- og drikkevand
- Bortskaffelse og genanvendelse af affald
- REACH
- Beskyttelse af biodiversiteten

Hvem har ansvaret for politikområdet:
- Rådet og Parlamentet vedtager som hovedregel miljølovgivningen.
- landene har dog mulighed for at indføre strengere regler.
- Miljøkommisæren: Kamenu Vella

Hvordan har den historiske udvikling været på området:
1970: første direktiv om begrænsning af luftforurening.

1973: første miljøhandlingsprogram vedtages for perioden 1973-77.

1976:  første direktiv om begrænsning af udledning af forurenende stoffer i vandmiljøet vedtages.

1979:  det første habitatsdirektiv til beskyttelse af vilde dyr og planter.

1987: Miljøregulering bliver skrevet ind i traktaten.

1987: EU-landene indfører den såkaldte miljøgaranti i Den Europæiske Fællesakt.

1992: EU-støtteprogrammet Life bliver dannet.

1993: EU-landene beslutter  at indføre flertalsafgørelser i Rådet på miljøområdet i stedet for enstemmighed. Europa-Parlamentet bliver Rådets medlovgiver på dele af miljølovgivningen.

1999: bæredygtig udvikling ind i EU-traktaterne.

2006: første handlingsplan for biodiversitet.

2006: EU vedtager REACH-forordningen.

2011: EU-landene anbefaler Køreplanen til et ressourceeffektivt Europa.

2013: vedtagelse af EU's syvende miljøhandlingsprogram, som gælder frem til år 2020.

Er området præget af mellemstatslig eller overstatslig integration?
-EU's miljøpolitik var i de første år præget af direktiver, fx begrænsning af luftforurening, og dermed mellemstatslig integration. Senere er der dog også vedtaget love (forordninger), fx REACH, som er overstatslig integration.

# data[].attributes.body
1: Landbrugspolitiken er etableret, for at sikre en stabil forsyning af madvarer of forbedre landbrugets produktivitet.
2: EU-rådet og EU-parlamentet
3: Blev oprindeligt oprettet i 1962 for at sikre EU's selvforsyning. I 1980 bliver EU selvforsynende og fokuseret kommer over på grønne krav til landbruget.
4: Området er hovedsageligt præget af overstatsligt samarbejde.