# data[].attributes.body
- jeg kan give eksempler på sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter.
- jeg kan forklare, hvad sundhed er og hvilke faktorer, der har indflydelse på borgerens sundhed.
- jeg kan give eksempler på sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse.
- jeg kan forklare betydningen af kost og motion for fysisk og psykisk velvære.
-  jeg kan forklare, hvad sund og usund livsstil er.
- jeg kender til betydningen af kostens sammensætning til forskellige målgrupper.
- jeg kan beregne energibehov og -forbrug for forskellige målgrupper.

# data[].attributes.headline
Type 1½-diabetes (LADA)Igennem de seneste år er en ny type diabetes dukket op – den minder mest om type 1 diabetes, idet den også kræver insulinbehandling, men man får den først senere i livet. Endnu ved forskerne ikke så meget om sygdommen. 

# data[].attributes.subject
Type 1½-diabetes (LADA)Igennem de seneste år er en ny type diabetes dukket op – den minder mest om type 1 diabetes, idet den også kræver insulinbehandling, men man får den først senere i livet. Endnu ved forskerne ikke så meget om sygdommen. 

# data[].attributes.body
Når man har sukkersyge – eller diabetes som sygdommen også kaldes – er blodets indhold af sukker (glukose) forhøjet ud over det normale. De fleste af os kender den insulinkrævende type 1-diabetes , som typisk opstår i barndommen, eller når man er teenager. Vi har også hørt om livsstilssygdommen type 2-diabetes , der hyppigst opstår i 40-60 årsalderen, og som typisk hænger sammen med overvægt og mangel på motion . Men de færreste af os har hørt om type 1½-diabetes, der også går under betegnelsen LADA (Latent Autoimmune Diabetes inAdulthood). Man har kaldt sygdommen for type 1½-diabetes, fordi den er en mellemting mellem type 1- og type 2-diabetes.
Type 1½-diabetes er ligesom type 1-diabetes en auto-immun sygdom, hvor kroppens eget immunsystem ødelægger de insulinproducerende celler. Hvor nedbrydelsen af disse celler typisk sker i barndommen eller i teenageårene hos personer, der får type 1-diabetes, foregår den meget langsommere ved type 1½-diabetes. Ifølge ledende overlæge PhD Jan Erik Henriksen ved Endokrinologisk afdeling på Odense Universitetshospital er man typisk voksen, når man får konstateret type 1½-diabetes, og sygdommen viser sig oftest hos personer i 40-60-årsalderen.

# data[].attributes.body
Hvad er type 1-diabetes?

Når du har type 1-diabetes, betyder det, at din krop ikke længere producerer insulin af sig selv. Derfor er du nødt til selv at give din krop den livsvigtige insulin ved hjælp af insulinindsprøjtninger. Type 1-diabetes er en såkaldt autoimmun sygdom.

Vi kender normalt vores immunforsvar som en positiv ting, der bl.a. hjælper os med at bekæmpe bakterier og sygdomme. Men ved type 1-diabetes ødelægger vores eget immunforsvar raske celler i bugspytkirtlen, og det betyder, at vi ikke længere kan producere insulin.

Forskerne ved endnu ikke, hvad der udløser type 1-diabetes, og sygdommen kan derfor hverken forebygges eller helbredes. Arveligheden vurderes til at være ca. 2-5 % ved type 1-diabetes. Sygdommen rammer oftest børn eller yngre voksne, men der er også ældre mennesker, som pludseligt får type 1-diabetes.

# data[].attributes.body
MMOL
Konverteringstabel for glukose mmol/l til mg/dl

Konvertering: mmol/l x 18.016 = mg/dl

# data[].attributes.body
(Ketoacidose) syreophobning

# data[].attributes.body
http://www.diabetes.dk/

# data[].attributes.body
http://www.odense.dk/borger/sundhed-og-sygdom/sundhedstilbud/patientuddannelse

# data[].attributes.body
Hvad sker der i kroppen, når man har type 2-diabetes?
Den mad, du spiser, omsættes til energi i kroppen. Det sker, når kroppen nedbryder maden til bl.a. sukkerstoffer, som optages i blodet (sukkerstoffer er nedbrudte kulhydrater og altså ikke kun det sukker, du spiser).
Insulin hjælper med at få sukkerstofferne fra blodbanen og ind i cellerne, hvor de fungerer som ”brændstof”.
Hos type 2-diabetikere formår kroppen ikke at udnytte insulinet så godt som ellers, og den producerer måske heller ikke nok insulin. Det betyder, at sukkerstofferne forbliver i blodbanen og giver forhøjet blodsukker i stedet for at blive til energi