# data[].attributes.body
PLANTAR-PLANTAR-PLANT

DEFINICIÓ:Fixar a la terra un plançó, un esqueix, etc., perquè hi arreli.

SEMBRAR-SEMBRAR-SOW

DEFINICIÓ:Escampar o plantar la llavor d'una planta en la terra preparada per a rebre-la, perquè hi neixi aquella planta.Sembrar blat, sègol, ordi. Sembrar un camp. Aquest camp no pot ésser sembrat d'ordi.

REGAR-REGAR-WATER

DEFINICIÓ:Espargir, vessar, aigua sobre la superfície d'una terra (per fornir-li la humitat necessària per a les plantes), d'un carrer, d'una sala, etc. (per netejar-los o refrescar-los).Rega aquesta planta, que està molt seca. Regueu el jardí.

ADOBAR-ADOBAR-MARINADE

DEFINICIÓ:

| Donar a les pells o els cuirs el tractament o els tractaments adequats per tal de transformar-los en una matèria que, a més de no ésser putrescible, posseeixi les propietats i l'aspecte necessaris per a l'aplicació pràctica a què vagin destinats.

NETEJAR-LIMPIAR-CLEAN

DEFINICIÓ:

| Fer neta alguna cosa traient-ne la brutícia o allò que hi és de més.Netejava el terra amb salfumant. Encara no has netejat els pèsols? Netejar un camp, un bosc.

MANTENIR-MANTENER-MANTAIN

DEFINICIÓ:Fer que alguna cosa romangui en un estat determinat, no s'alteri, no s'extingeixi, etc.Mantenir la frescor, la calor, el foc. Mantenir viva la memòria. Mantenir l'ordre, la disciplina.

PODAR-PODAR-PRUNE

DEFINICIÓ:Efectuar la poda.

SEGAR-SEGAR-REAP

DEFINICIÓ:Tallar (les messes, l'herba, etc.), amb la falç, amb el volant, amb una altra eina semblant o amb la màquina segadora.

GAREBELLAR-CRIBAR-WINNOW

DEFINICIÓ:

Passar gra, sorra, etc., pel garbell.

SELECCIONAR-SELECCIONAR-CLASSIFY

DEFINICIÓ:Sotmetre a selecció, fer una selecció.

# data[].attributes.body
Estris/màquines:

Nom:tractor

Castellano:tracto

english: tractor

definició:

és una màquina agrícola molt útil, amb rodes o cadenes dissenyades per moure's amb facilitat en el terreny i potència de tracció que permet realitzar grans tasques agrícoles, fins i tot en terrenys entollats. Té dos pedals de fre i està condicionat per llaurar arrossegant. Hi ha dos tipus de tractors: el d'eruga, de gran estabilitat i força, i el de rodes, capaç de desplaçar-se fins i tot per carreteres; té major velocitat que el d'eruga.

Nom:motocultor

castellano:motocultor

english:Motorcyclist

és una màquina agrícola d'un sol eix i s'opera per manillar, té mitjana potència i força de motor dirigides per a tasques hortícoles i d'ornament; pot treballar en terrenys forts, però s'utilitza preferentment en construcció de jardins.

Nom: recol·lector

castellano:recolectora

english:Harvester

o segadora, és una màquina agrícola de motor potent, té una pinta talladora per a segar les plantes madures de cereals i un llarg rasclet que va davant de la màquina i gira sobre un eix horitzontal.

Nom:arada

castellano: azada

english:plow

és un equip agrícola dissenyat per obrir solcs a la terra, està compost per una fulla, reixa, llit i timó, les quals serveixen per a tallar i anivellar la terra, sostenir les peces de l'arada, fixar el tir i servir d'empunyadura. Hi ha diversos tipus d'arades, però els més coneguts són.

nom:fumigadora

castellano:fumigadora

english:fumigator
definició:

és un equip agrícola dissenyat per aplicar plaguicides; està composta per un dipòsit de líquid, bomba de pressió, tapa, boca, tanc i vàlvula de pressió, corretges, mànega, clau i el broquet per on surt el líquid per fumigar, sigui insecticida, fungicida o herbicida. La fumigadora manual es col·loca a l'esquena del ruixador, i aquest porta a la boca i al nas una protecció especial per a evitar que les fortes olors emeses per la substància que expulsa la fumigadora li facin mal.

Nom:adobadora

castellano:abonadora

english:Tannery
definició:

és un equip agrícola dissenyat per distribuir adobs, està composta per tres parts principals: la tremuja o dipòsit de l'adob, el tub de caiguda del fertilitzant i el distribuïdor del fertilitzant.

Nom:embaladora

castellano:embaladora

english:packer
definició:

és un equip agrícola dissenyat per empaquetar o embalar la palla dels cereals o altres plantes herbàcies farratgeres en bales

nom:càvec

castellano:azadón

english:casket

és una eina agrícola molt utilitzada per als horts, molt semblant a l'aixada. Té una fulla metàl·lica més estreta que l'aixada.

Nom:corró

castellano:rodillo

english:rolled

és un arreu utilitzat per a aplanar la terra després d'haver llaurat amb una arada.

Nom:cove

castellano:cove

english:cove

és un cistell portàtil relativament gran i més fondo que no pas ample.

# data[].attributes.body
FLORA

.PALMERA-PALMERA-PALM TREE-Arecaceae

Definició:
Arbre de la família de les palmes, de tronc aspre, cilíndric i cobert per fulles dessecades, fulles llargues de nervi recte i llenyós que coronen el tronc en forma de plomall, flors petites de color verd groguenc i el fruit (dàtil) és comestible; pot arribar als 30 m d'alçada; creix en zones de clima molt càlid.

.PI-PINO-PINE TREE-PINUS

Definició:
Arbre de tronc fort i rugós, amb fulles estretes en forma d'agulla que s'uneixen per una beina en grups de dos, tres o cinc, amb flors masculines i femenines en branques diferents i les llavors (pinyons) es troben a l'interior d'una formació llenyosa anomenada pinya; creix de forma natural en l'hemisferi nord i la fusta té un gran aprofitament industrial i comercial.

.MARGARITA-MARGARITA-MARGALITA-Asteraceae

Definició:
Planta herbàcia de tija forta, fulles abundants i flors terminals de centre groc i circumferència blanca.

.JAZMIN-JAZMINO-JASMINE-Jasminum

Definició:
Arbust de tiges verdes, prims, alguna cosa trepadors i molt flexibles, fulles alternes i compostes de hojuelas estretes, flors molt oloroses i fruit en baia negra i esfèrica.

.AVELLANER-AVELLANO-HAZEL-Corylusavellana

Definició:
Arbust o arbret d'escorça gris fosc, ramificat a partir de la base, fulles caduques, alternes, irregularment dentades, de tacte vellutat i color verd intens, flors unisexuals que desenvolupen abans que les fulles, i fruit (avellana) globós protegit per una càpsula en forma de campana; pot arribar fins a 8 m d'alçada; creix en zones de clima temperat.

.ESPINER-ESPINO-HAWTHORN-HYDROLEA SPINOSA

Definició:
Arbust de branques espinoses, flors blanques i oloroses i fruit ovoide de pell rogenca i polpa dolça.

.CASTANYER-CASTAÑO-CASTLEMAN-Castanea sativa

Definició:
Arbre de tronc gruixut, escorça marronosa i llisa, copa ampla i esfèrica, fulles caduques, en forma de llança i vora serrada, flors blanques i fruit (castanya) comestible embolicat en una càpsula anomenada eriçó; pot arribar a 35 m d'alçada

.MADUIXA-FRESA-STRAWBERY-FRESENIUS

Definició:
Herbaceous plant of creeping stems, toothed leaves, divided in three segments, white or yellow flowers and edible fruit.

.SAUCE-SAUCO-ELDER-Sambucus

Definició:
Arbust o arbret d'escorça marró grisenca, corchosa i esquerdada, branques gruixudes amb medul·la blanca molt abundant, fulles caduques, oposades, de color verd clar, flors oloroses, blanques o grogues i fruit en forma de baia negrosa; pot arribar fins a 5 m d'alçada.

.ROURE-ROBLE-OAK-NOTHOFAGUS

Definició:Arbust o arbret d'escorça marró grisenca, corchosa i esquerdada, branques gruixudes amb medul·la blanca molt abundant, fulles caduques, oposades, de color verd clar, flors oloroses, blanques o grogues i fruit en forma de baia negrosa; pot arribar fins a 5 m d'alçada

# data[].attributes.body
FAUNA

1 Nom:Agró roig

Nom científic: Ardea purpudea

Familia:Ardeidae

Aspecte:L'agró roig esun pájaro grande, de 70-90 cm de alto (con el cuello estirado) y 110-145 de envergadura con las alas extendidas. Es ligeramente más pequeño que la garza real, de quien se puede distinguir por la coloración.

Castellano:Garza imperial

English:Heron

2Nom:Ànec coll-verd

Nom científic:Anas platyrhynchos

Familia:Anatidae

Aspecte:La femellai l'immadur són de color bru, i el mascleté el cap i el coll de color verd (d'aquí el nom).adult

Elsadultstenen la taca alar o espill de color blau, més gran i conspicu en el mascle.

El plomatged'eclipsi del mascle (o sigui, el plomatge estival, fora de l'època d'aparellament) és semblant al de la femella, i es reconeix el mascle només pel color groc més viu del bec.

És el més gran i comú delsn ànecs europeus[1]

Castellano:Pato ánade

English:Duck

3Nom:Flamenc

Nom:Phoenicopteridae

Familia:Phoenicopterdae

Aspecte:Es tracta d'uns ocells molt esvelts, de 80 - 140cm de llarg, amb llarguíssimes potes i coll. El bec és molt característic, i perfectament adaptat per a furgar en el fang. La mandíbula superior, menor que la inferior és l'única mòbil. El bec té una pronunciada curvatura cap avall i està dotat d'unes laminetes internes per retenir les substàncies alimentàries al filtrar el llim. Els peus tenen quatre dits, els tres davanters units per una membrana i el posterior molt menut.

Totes les espècies són de color rosa més o menys fort, des del rosa clar gairebé blanc del flamenc rosat, fins al color salmó del flamenc del Carib.

Mentre volen mantenen el coll i les potes completament estirats

Les cries de flamenc surten de l'ou amb el plomatge blanc, però les plomes de l'adult són de color rosa lluminós a vermell, a causa de carotenoidesobtinguts del seu aliment. Un flamenc que s'alimenta bé i és saludable és de color rosa lluminós a vermell. El flamenc més rosat és el més desitjable com a company. Un flamenc blanc o pàl·lid està generalment malalt o ha patit de manca de menjar.

Castellano:Flamenco

English:Flemish

4 Nom:Cames-llarges

Nom cintífic:Himantopus himantopus

Familia:Recurvirostrida

Aspecte:Fa 37 cm de llargària.

Alesnegres,becnegre i potesvermelles o de color rosat.

Collllarg, que és, juntament amb el cap, totalment blanc en lafemella, mentre que en el masclela part posterior de capés de color negre.

Castllano:cigueñuela

English:stork

5 Nom:Fumarell carablanc

Nom científic:Chlidonias hybridus

Familia:Laridae

Aspecte:Fa 24 cm de llargària.

És d'aspecte una mica més massís que els xatracs.

Presenta a l'estiula part superior del capnegra, vorejada d'una banda ampla blanca als costats, i la resta de les parts superiors, de color gris blavós. Les parts inferiors són de color blanc al mentó, gris blau a la gola i al coll, gris negre cap al ventre i blanc a les alesi a lesplomesde sota lacua. El beci les potessón d'un vermellcarminat.

A l'hivernelbec

s'ennegreix mentre que la resta del cos s'aclareix, i, aleshores, es fa molt difícil de distingir del fumarell negre .

Té la cua menys forcada que els xatracs i, més aviat, escotada.

castellano:famuarell cariblanco

English:Caribbean famuarell

6 Nom:Polla d aigua

Nom científic:Gallinula chloropus
Familia:Rallidae

Aspecte:La seva coloració és en general de color gris pissarra, amb elcapi collmés foscs i dues amples línies de color blanc en els flancs sota lacua. Elbecés vermell, igual que l'escut facial, i amb la punta groga. Les extremitats inferiors són olivaciogroguenques, amb una taca vermella en els genolls. Els exemplars més joves són amarronats, i manquen de l'escut facial.

Consumeix una ampla varietat de vegetals, i petites criatures aquàtiques. S'alimenten sobre els miralls d'aigua, on es reuneixen en grups que van des de la parella fins a enormes esbarts de milers d'exemplars. Nien habitualment en època de pluges; el niu és una cistella, amb un sostre, construït en la vegetació densa. Pon de 4 a 8 ous, que són incubats durant aproximadament tres setmanes. Ambdós pares incuben i alimenten el fill.

Castellano:Polla de agua

English:cock of de water

7 Nom:Blauet

Nom científic:Alcedo

Familia:Alcedinidae

Aspecte:La coloració és de les més vistoses i cridaneres de l'avifauna catalanai consisteix fonamentalment en un contrast entre el dors turquesa i el dessota rogenc amb la gola blanca. Elbecés negre i lespotesque no presentenescatesdures són vermelles.

El seu aspecte és rodanxó rematat per unbecextraordinàriament llarg i punxegut, amb arrodonides i cuamolt curta. La seua morfologia fusiforme iestà especialment capacitada per a penetrar rabent a l'aigua des d'una certa altura per tal de caure de forma precisa sobrepeixosi diversos animalons aquàtics. Elbecrobust i poderós, i en forma de punyal, constitueix una einafonamental en el procés, perfectament adient per a penetrar l'aigua sense resistència i alhora immobilitzar fermament les esmunyedisses preses.

Castellano:Aciano

English:Blauet

8Nom:Bernat pescaire

Nom científic:Ardea cinerea

Familia:Ardeidae

Aspecte:Els bernats pescaires creixen en colònies mixtes en arbres amb altres espècies com l'esplugabous (Bubulcus Ibis) o martinets blancs (Egretta garzetta), a prop de zoneshumides, o enjoncals. Fa un niu compacte amb branquetes.

La seva alimentació és principalment de peixos, granotes i insectes, però també poden capturar petits mamífers i ocells

castellano:Garza real

English:Fishing bernat

9 Nom:Anec cullerot

Nom científic:Anas clypeata

Familia:Anatidae

Aspecte:Fa 51 cm de llargària.

Pesa entre 460 i 850 g.

Elmascleté el capverd brillant, el pit blanc, el

i l'abdomencastany.

La femellaes distingeix per tindre dues plomesblavoses a les ales.

Becample i desmesurat, amb laminetes molt desenvolupades que fa servir com a sedàs per a retindre la matèria animal i vegetal.

El mirall és verd flanquejat de blanc i la part mitjana anterior de les ales ostenta un bonic color blau cel

Castellano:Pato cucharón

English:Anec ladle

9 Nom:Gavina vulgar

Nom científic:Chroicocephalus ridibundus

Familia:Laridae

Aspecte:Mesura entre 54-60 cm ipesaentre 210 i 300 grams. És de color blanc amb les ales grises perla excepte l'extremitat negra. El cap és negre excepte a l'hivern en què és blanca amb una taca negrosa darrere l'ull. Les potes són taronja o vermell-taronja. El bec és vermell. És molt curiós que el plomatge hivernal que presenten mentre resten aquí, amb el cap blanc i tan sols unes petites taques fosques al costat de l'ull, és ben diferent del que tenen a l'estiu en els seus llocs d'origen, que es caracteritza pel color marró fosc del cap amb una estreta orla blanca envoltant l'ull.

Castellano:Vulgar gull

English:Gaviota reidora

10 Nom:Caragol poma

Nom científic:Pomacea

Familia:Ampullariidae

castellano:caragol manzana

English:Apple snail

# data[].attributes.headline
Animals que ens vam trobar a la plantada

# data[].attributes.subject
Animals que ens vam trobar a la plantada

# data[].attributes.body
Un gat i ocells.

# data[].attributes.body
El conreu de l’arròs és anual, i els treballs de pre - paració del terreny comencen aproximadament quan s’acaba l’hivern. Es continua amb la sem - bra, que es realitza a principis del mes de maig, i s’acaba el cicle amb la recol·lecció, que s’efectua de setembre a octubre. Per finalitzar, s’incorporen les restes vegetals al terreny amb el fangueig. Aquesta etapa inclou l’anegament del terreny, el fanguejament per enterrar les tiges i restes de la collita, eixugat del sòl, altres labors de preparació del terreny, adobament i inundació previs a la sembra. Un cop la terra està eixuta, cal desfer els terrossos, reconstruir marges, cavallons i reguerons, anivellar i procedir a l’adobament de fons. Per acabar, es deixa el terreny preparat per la sembra, donant abans pas a l’aigua. Evitar la presència innecessària de persones du - rant les maniobres. Quan el gra està madur s’ha de segar i, ja en el camp, s’inicia el procés de neteja i assecatge, o sigui, el con - dicionament del gra, que finalitzarà amb el processat industrial.

# data[].attributes.body
2.1. La mudança era el fragment musical que tocava la rondalla entre canço i cançó. Sempre eren fragments de vuit compassos en compàs de ¾. Un exemple de mudança era la coneguda i famosa ''De Roquetes vinc...''.Cerca partitures referents a la jota tocada pesl instruments.
2.2. Quin pot ser l'origen de la paraula ''mudança'':
Mudament.

# data[].attributes.body
Alberto Aguilera Valadez (Parácuaro, Michoacán, 7 de enero de 1950 - Santa Mónica, California, 28 de agosto de 2016), más conocido como Juan Gabriel, fue un cantautor, actor, compositor, intérprete, músico, productor discográfico y filántropo mexicano, conocido también con el apodo de «el divo de Juárez». Son notables sus contribuciones a la música popular en América en diferentes géneros como balada, ranchera, bolero, pop, música norteña, rumba flamenca, huapango, música chicana, salsa, son de mariachi, banda sinaloense, disco, big band y hasta canciones de cuna que escribió a cada uno de sus hijos. Fue merecedor del reconocimiento de múltiples generaciones hispanoamericanas que desde 1971 gustan de sus composiciones. Fue el principal bastión de la música regional mexicana contemporánea en el último tercio del siglo XX hasta el momento de su muerte. Ha vendido más de 200 millones de copias, más 75 millones de copias como productor musical, además de 50 millones junto a la española Rocío Dúrcal.

# data[].attributes.body
1.Manifestació cantada i ballada de la jota típica.
1.1. Classifiqueu els instruments de la rondalla per families
vent: flauta
Corda:Guitarra, vihuela, mandolina, vihuela mexicana, violí, violoncen, arpa (altres)
Percussió:Castanyoles, panderetes, marimbes, xilòfons, timbals
1.2. Cerqueu i investigueu sobre la biografia de cantadors famosos de jota.
Josep Guarch era més conegut pel sobrenom familiar, Lo Teixidor, heretat de l’ofici d’alguns avantpassats del poble de Camarles. Va néixer a l’Aldea el 1931, tot i que va viure bona part de la seva vida a Amposta. Va treballar de pagès i manobre. Amb la seva rondalla va improvisar versos en festes i reunions de tota mena, seguint l’exemple de Canalero, Boca de Bou, Noro, Perot… un estol de cantadors tradicionals de jota que recorrien les festes i els esdeveniments de les Terres de l’Ebre amb els seus estils personals; un estol de cronistes del qual, al segle XXI, només quedaven dos continuadors: Lo Teixidor i el tortosí José Subirats ‘Joseret’. A la cançó 'Voldria tindre el talent', el grup Quico el Célio, el Noi i el Mut de Ferreries evoca aquests cantadors i la seva manera de viure: "Gent d'arrossar i de garriga que al mig del treball cantava (...), que han donat a la jota, lo milloret de la vida".

L’octubre de 2005, Joaquim Vilarnau va entrevistar Lo Teixidor a la XV Festa de Collida Tradicional de l’Arròs al Delta de l’Ebre. En aquella conversa (que podeu llegir al reportatge “L’últim improvisador del Delta”, publicat al Folc 25), Lo Teixidor recorda com va començar a cantar als quinze anys, en què es diferenciava el seu estil ‘quadrat’ del d’altres cantadors, els viatges, els versos improvisats davant de Pujol, Fraga o Carrillo, etc. Posteriorment, l’estiu de 2008, declarava al núm. 6 de la revista Sons: “A mi cantar no m’ha agradat mai. El que m’agrada és la música. Per això vaig ficar-me en les rondalles”.

Lo Teixidor, que va cantar molt al restaurant L’Estany, a la partida de l’Encanyissada del Delta, va protagonitzar recentmen un DVD, Lo Teixidor, la veu de la jota al Delta de l’Ebre, editat l'any passat per l’Ajuntament d’Amposta. També s’han dedicat al darrer cantador del Delta els treballs Cantadors del Delta. Teixidor, Lo Noro, Caragol, Cinc Torres (Club Llibres, 2002) i Lo Nostre Teixidor. L’últim cantador del Montsià (autoeditat, 2005).

# data[].attributes.body
b) Un cop heu fet l'apartat anterior, calculeu l'àrea real de la planta de cadascuna de les barraques:barraca gran 41,76m2, barraca petita 8m2.
c) Mesureu els costats de les taulades a la maqueta. Calculeu-ne també les mesures a la realitat. Després, calculeu l'àrea de totes les teulades juntes.
19,7=985cm        9x50=450cm
985x450=443.250cm2= 4433,5m2

# data[].attributes.body
Components grup:
Ainhoa Ortiz
Paula Díaz
Alejandra Puertas
Clara Casanova
Nom del joc:
Cunillet amagat
Quants podem jugar?
Tots els que vulgues però te que ser més d'un.
Que necesitem?
Les persones i llocs per amagar-se
Com ens col·loquem per començar? Un es posa cara la paret o un arbre.
Com s'hi juga? El que està cara la paret contra dins el numero acordat i els demes s'amaguen. Quan acaba de contar els busc i el primer que troben paga.