# data[].attributes.attachment_link.title
Nu ska också ryska treåringar få patriotisk fostran - P1 Morgon

# data[].attributes.attachment_link.description
Projektet “Samtal om det som är viktigt” sjösattes i ryska skolor höstterminen 2022 och har setts som ideologisk fostran i Kremls världsbild.Nu ska 20…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I november 2023 uppstod ett stort bråk mellan flera elever på en kommunal skola i Stockholms innerstad. Skyddsombudet utfärdade ett skyddsstopp med motiveringen att det fanns akut risk för liv och hälsa. Rektorn höll inte med om bedömningen och beslutade att undervisningen skulle fortgå som vanligt.

När en facktidning rapporterade om bråket och det uteblivna skyddsstoppet började rektorn ställa frågor till medarbetarna för att ta reda på vilka som talat med tidskriften. Facktidningen, som har skrivit ett flertal artiklar om fallet, har rapporterat att en av de medarbetare som fick frågor av rektorn spelade in samtalet.

Inspelningen spelade en betydande roll när Justitiekanslern valde att åtala rektorn för brott mot eftersökningsskyddet i november förra året.

Nu dömer Stockholms tingsrätt rektorn mot sitt nekande för brott mot efterforskningsförbudet i yttrandefrihetsgrundlagen. Påföljden blir dagsböter på närmare 60 000 kronor.

Rektorn har påtalat att hans intention inte var att efterforska, utan att han ställde frågor kring artikeln för att ta reda vad som låg bakom skyddsombudets krav på skyddsstoppet. Detta för att förebygga liknande situationer i framtiden.

Tingsrätten skriver emellertid i sin dom att rektorns ordval under mötet talar mycket starkt för att han hade för avsikt att just efterforska. Att rektorn påpekat att detta inte var hans intention ses av rätten som ett tecken på att han förstått hur hans uttalanden skulle komma att uppfattas.

Facktidningen har talat med den lärare som slog larm om händelsen på skolan och sedan fick svara på frågor från rektorn. Läraren kände sig enligt tidskriften tvingad att acceptera ett bud på fyra månadslöner för att lämna sitt jobb på skolan efter att anklagelsen blev känd.

- Jag är så lättad, det är så skönt att han blev dömd. Det har varit väldigt jobbigt hela vägen och jag förstår inte hur Stockholm Stad kunde låta rektorn jobba kvar under utredningen och polisundersökningen, säger läraren till tidningen.

DN har sökt rektorn.
Läs mer: Läraren Paul använde nödvärn mot elev och fick sparken - nu får han 800 000 Facket: Lärare kommer inte ingripa om de riskerar jobbet Lärare frias från hets mot folkgrupp

# data[].attributes.attachment_link.title
Rektor på Stockholmsskola döms för grundlagsbrott

# data[].attributes.attachment_link.description
En rektor döms för brott mot yttrandefrihetsgrundlagen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rysk polis har stormat en My little pony-mässa och stängt ned den. Det var nog många som såg nyheten fladdra förbi ( 18/2), och som blev förvirrade: Vänta, va? My little pony? Som i de färgglada små hästarna som brinner för vänskap och som älskats av generationer småtjejer?

Nog för att Ryssland i sanning är en gåta insvept i ett mysterium inuti ett enigma, och dessutom totalitärt. Men det är ju inte som i Nordkorea eller Iran, ett slutet politiskt ekosystem där västerländsk kultur är förbjuden. Så hur kan då My little pony ha blivit ett sådant hot mot den ryska regimen?

Själva plastleksaken lanserades tidigt 1980-tal och har sedan dess följts av tv-serier och filmer. Skräp, löd kritikernas dom redan från början - precis som alltid när det handlar om något extremt tjejigt. Sedan snurrade det iväg.

Det som är extremt tjejigt är med andra ord omanligt, och således gay?

För det som är extremt tjejigt är med andra ord omanligt, och således gay? I tv-serien "My little pony: Friendship is magic" figurerade dessutom år 2019 två fastrar som bodde ihop, och som skulle kunna tolkas som ett lesbiskt par. Och är det förresten inte misstänkt att karaktären Rainbow Dash går i regnbågens färger - för ni vet väl vilka som älskar regnbågar?!

Jaja, visst: jordens alla småtjejer. Men även hbtq-rörelsen, som just kriminaliserats i Ryssland och nu räknas som extremister. Minst tre personer har redan hunnit fängslas för att ha burit regnbågssymboler.

Bristande logik är förstås också en sorts logik, och i Ryssland är den upphöjd till modus operandi. Så står vi därför här och beglor en regim som gör sig till åtlöje genom att utnämna My little pony till sin fiende, som i vintras höjde åldersgränsen för tv-serien och filmerna till 18 år. Och som gjort två razzior i rad mot en My little pony-mässa, inte hittat något förbjudet ens med ryska mått mätt, men ändå stängt ned den, med motiveringen att de små fyrhovade vännerna - jag citerar - förespråkar "icke-traditionella relationer och relaterade symboler, vuxeninnehåll för minderåriga, och fasa och mörker i största allmänhet" ( AP 18/2).

Kanske är verkligen My little pony en trojansk häst fylld med gnäggande glittrig gaypropaganda, dekadenta västerländska värderingar samt fasa och mörker i största allmänhet.

Eller så är det bara fråga om en maktdemonstration. Om en stat som irrationellt stänger ned leksaksmässor, för att den kan. Som mördar meningsmotståndare utan att ens bry sig om att sopa igen spåren, för att den kan. Som låter det egna samhället förfalla och matar in hela generationer av unga män i ett makabert krigsmaskineri. Inte för att det är det smartaste och mest strategiska den kan göra. Utan för att den kan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lisa Magnusson: Så blev My little pony ett hot mot Ryssland

# data[].attributes.attachment_link.description
För många är My little pony en färgglad leksakshäst i plast.

# data[].attributes.attachment_link.description
Så förändrar du med argumentation! Gör din röst hörd och använd dina demokratiska rättigheter! Argumentera för att få igenom en förändring i samhället.

# data[].attributes.body
(Censurerat i Kina - förstås.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Animation The Simpsons: Tiananmen Square Massacre

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alla ombord lyckades simma i land, innan båtarna sjönk. Passagerarna var fast på ön. Vad skulle de göra nu?

Först gjorde folk på ön precis vad de ville. Och det var ju trevligt, men så småningom blev folk osams. Det var nämligen så att de bara hade lyckats ta med en kniv till ön. Och den här kniven användes till allt möjligt: jaga, raka sig, eller hugga ved. Vem skulle bestämma över kniven?

Passagerarna från kryssningsfartyget tyckte att eftersom det var dom som tog med sig kniven så borde dom ha den. Men passagerarna från fraktfartyget menade att eftersom de kom i land först, så skulle de ha kniven.

Så småningom fick Alice en idé. Om nu alla ville bestämma, varför inte inte låta dem göra det? Man kunde låta folket styra sig själva.

Med folkstyre, kunde man ju låta alla ta beslut, tillsammans. Människorna på ön bildade därför en demokrati, ett folkstyre.

Alla på ön tyckte det var fiffigt att få rösta om allt möjligt. Bob, som ville ha kniven så ofta som möjligt, föreslog då att bara män skulle få ha tillgång till kniven, och inte kvinnor. Kvinnorna skrattade åt det här, klart att en sån lag inte skulle kunna gå igenom!

Men det visade sig att mindre än hälften av dem på ön som var kvinnor. Att följa majoritetens vilja behöver inte alltid vara det mest rättvisa, visade det sig.

Alice föreslog en lag, för att skydda minoriteter. Vissa grundläggande rättigheter skulle gälla alla, och inte ens en majoritet skulle kunna ta dem ifrån någon. Det kanske inte var så dumt. För vem vet, nästa gång kanske det är du som är i minoritet...

Livet på ön gick vidare, och varje gång ett beslut skulle fattas, samlades hela ön, och röstade. Varje fråga var direkt kopplad till en omröstning. Det här kallas direktdemokrati.

Men så småningom började folk tröttna på att behöva gå och rösta på varenda liten fråga. Fanns det verkligen inget enklare sätt? Kanske kunde de istället rösta fram någon som fick fatta beslut åt dem, i de enskilda frågorna, under en period, nån som representerar dem? Jo visst. Då blev det en representativ demokrati.

Eftersom de flesta på ön tyckte att Alice verkade klok, så valdes hon till statsminister. Men efter ett tag tröttnade Bob på att ha Alice som representant. Så när det var dags för val igen, började Bob lova befolkningen allt möjligt, om de bara röstade på honom.

Och Bob vann valet. Men, det visar sig snart att Bob inte alls tänker uppfylla sina löften. Men det gör väl inget? Det är väl bara att vänta tills nästa val?

Nej, Bob bestämde sig för ställa in valet, och behålla makten själv. Det var ju inte så bra. Vi kanske skulle behöva vissa lagar som inte går att rösta bort så lätt, lagarna som vi grundar vår demokrati på. Vi kan kalla dessa grundläggande lagar för grundlagar. Vad ska stå i dem då? Jo, det är där vi skriver de grundläggande rättigheterna som alla människor har. Och så begränsar vi vad de folkvalda kan göra, så att de inte inte kan besluta om att avskaffa demokratin.

Ja, det låter ju bra. Det ska vi rösta igenom... Fast, först måste vi ju se till att Bob inte är statsminister längre. Demokrati är inte fullt så enkelt som att man bara ska få rösta. Ett demokratiskt samhälle måste kunna skydda allas människors rättigheter, även dem som inte har makten. Ja, till och med Bobs.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla ombord lyckades simma i land, innan båtarna sjönk. Passagerarna var fast på ön. Vad skulle de göra nu? Först gjorde folk på ön precis vad de ville. Och det var ju trevligt, men så småningom blev folk osams. Det var nämligen så att de bara hade lyckats ta med en kniv till ön.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alla ombord lyckades simma i land, innan båtarna sjönk. Passagerarna var fast på ön. Vad skulle de göra nu?

Först gjorde folk på ön precis vad de ville. Och det var ju trevligt, men så småningom blev folk osams. Det var nämligen så att de bara hade lyckats ta med en kniv till ön. Och den här kniven användes till allt möjligt: jaga, raka sig, eller hugga ved. Vem skulle bestämma över kniven?

Passagerarna från kryssningsfartyget tyckte att eftersom det var dom som tog med sig kniven så borde dom ha den. Men passagerarna från fraktfartyget menade att eftersom de kom i land först, så skulle de ha kniven.

Så småningom fick Alice en idé. Om nu alla ville bestämma, varför inte inte låta dem göra det? Man kunde låta folket styra sig själva.

Med folkstyre, kunde man ju låta alla ta beslut, tillsammans. Människorna på ön bildade därför en demokrati, ett folkstyre.

Alla på ön tyckte det var fiffigt att få rösta om allt möjligt. Bob, som ville ha kniven så ofta som möjligt, föreslog då att bara män skulle få ha tillgång till kniven, och inte kvinnor. Kvinnorna skrattade åt det här, klart att en sån lag inte skulle kunna gå igenom!

Men det visade sig att mindre än hälften av dem på ön som var kvinnor. Att följa majoritetens vilja behöver inte alltid vara det mest rättvisa, visade det sig.

Alice föreslog en lag, för att skydda minoriteter. Vissa grundläggande rättigheter skulle gälla alla, och inte ens en majoritet skulle kunna ta dem ifrån någon. Det kanske inte var så dumt. För vem vet, nästa gång kanske det är du som är i minoritet...

Livet på ön gick vidare, och varje gång ett beslut skulle fattas, samlades hela ön, och röstade. Varje fråga var direkt kopplad till en omröstning. Det här kallas direktdemokrati.

Men så småningom började folk tröttna på att behöva gå och rösta på varenda liten fråga. Fanns det verkligen inget enklare sätt? Kanske kunde de istället rösta fram någon som fick fatta beslut åt dem, i de enskilda frågorna, under en period, nån som representerar dem? Jo visst. Då blev det en representativ demokrati.

Eftersom de flesta på ön tyckte att Alice verkade klok, så valdes hon till statsminister. Men efter ett tag tröttnade Bob på att ha Alice som representant. Så när det var dags för val igen, började Bob lova befolkningen allt möjligt, om de bara röstade på honom.

Och Bob vann valet. Men, det visar sig snart att Bob inte alls tänker uppfylla sina löften. Men det gör väl inget? Det är väl bara att vänta tills nästa val?

Nej, Bob bestämde sig för ställa in valet, och behålla makten själv. Det var ju inte så bra. Vi kanske skulle behöva vissa lagar som inte går att rösta bort så lätt, lagarna som vi grundar vår demokrati på. Vi kan kalla dessa grundläggande lagar för grundlagar. Vad ska stå i dem då? Jo, det är där vi skriver de grundläggande rättigheterna som alla människor har. Och så begränsar vi vad de folkvalda kan göra, så att de inte inte kan besluta om att avskaffa demokratin.

Ja, det låter ju bra. Det ska vi rösta igenom... Fast, först måste vi ju se till att Bob inte är statsminister längre. Demokrati är inte fullt så enkelt som att man bara ska få rösta. Ett demokratiskt samhälle måste kunna skydda allas människors rättigheter, även dem som inte har makten. Ja, till och med Bobs.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla ombord lyckades simma i land, innan båtarna sjönk. Passagerarna var fast på ön. Vad skulle de göra nu? Först gjorde folk på ön precis vad de ville. Och det var ju trevligt, men så småningom blev folk osams. Det var nämligen så att de bara hade lyckats ta med en kniv till ön.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.title
Nobel 2022: Porträtten - Fredsprisporträttet

# data[].attributes.attachment_link.description
Möt Nobels fredspristagare som alla kämpar för mänskliga rättigheter. I Ukraina utreder Center for Civil Liberties krigsbrott under pågående krig, människorättsaktivisten Ales Bjaljatski sitter fängslad i det slutna Belarus, och i Moskva kämpar Memorial för de politiska fångarna.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Civil Rights Defenders försvarar medborgerliga och politiska rättigheter och stärker människorättsförsvarare som är utsatta för risker. Vi arbetar i Sverige och i ett femtiotal länder där respekten för mänskliga rättigheter är som sämst - för att försvara demokratin och utkräva ansvar för människorättsbrott.

Människor som försvarar demokratin och de mänskliga rättigheterna får på många platser i världen det allt svårare att göra sitt jobb. De utsätts för hot, hat och våld. De grips, fängslas eller försvinner. Det är när allt färre kritiska röster kan göra sig hörda och utkräva ansvar som antidemokratiska idéer och metoder kan breda ut sig och regimer kan fortsätta att kränka mänskliga rättigheter utan konsekvenser.

Vår uppgift är att finnas där för att såväl skydda de som utsätts för dessa kränkningar, men också för att utkräva ansvar av de som gör sig skyldiga till grova människorättsbrott - oavsett i vilket land brotten begås. Ingen ska kunna agera under straffrihet. I nära samarbete med brottsoffer, lokala människorättsförsvarare, internatonella domstolar och organisationer samlar vi in bevis mot brott som begås i länder där nationella rättssystem inte fungerar och arbetar för att ställa de ansvariga inför rätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Diktaturkompensera - Civil Rights Defenders

# data[].attributes.attachment_link.description
Civil Rights Defenders försvarar medborgerliga och politiska rättigheter och stärker människorättsförsvarare som är utsatta för risker. Vi arbetar i Sverige och i ett femtiotal länder där respekten för mänskliga rättigheter är som sämst - för att försvara demokratin och utkräva ansvar för människorättsbrott.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Civil Rights Defenders försvarar medborgerliga och politiska rättigheter och stärker människorättsförsvarare som är utsatta för risker. Vi arbetar i Sverige och i ett femtiotal länder där respekten för mänskliga rättigheter är som sämst - för att försvara demokratin och utkräva ansvar för människorättsbrott.

Människor som försvarar demokratin och de mänskliga rättigheterna får på många platser i världen det allt svårare att göra sitt jobb. De utsätts för hot, hat och våld. De grips, fängslas eller försvinner. Det är när allt färre kritiska röster kan göra sig hörda och utkräva ansvar som antidemokratiska idéer och metoder kan breda ut sig och regimer kan fortsätta att kränka mänskliga rättigheter utan konsekvenser.

Vår uppgift är att finnas där för att såväl skydda de som utsätts för dessa kränkningar, men också för att utkräva ansvar av de som gör sig skyldiga till grova människorättsbrott - oavsett i vilket land brotten begås. Ingen ska kunna agera under straffrihet. I nära samarbete med brottsoffer, lokala människorättsförsvarare, internatonella domstolar och organisationer samlar vi in bevis mot brott som begås i länder där nationella rättssystem inte fungerar och arbetar för att ställa de ansvariga inför rätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Diktaturkompensera - Civil Rights Defenders

# data[].attributes.attachment_link.description
Civil Rights Defenders försvarar medborgerliga och politiska rättigheter och stärker människorättsförsvarare som är utsatta för risker. Vi arbetar i Sverige och i ett femtiotal länder där respekten för mänskliga rättigheter är som sämst - för att försvara demokratin och utkräva ansvar för människorättsbrott.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bristen på mänskliga rättigheter i Iran har länge varit en prioriterad fråga för Amnesty. Vårt iranteam arbetar bland annat med att dokumentera myndigheternas övergrepp – och visa omvärlden vad som pågår. På så sätt kan vi pressa makthavare att agera.

# data[].attributes.headline
Nya bilder inifrån Iran visar: Allt fler kvinnor vägrar slöjan

# data[].attributes.subject
Nya bilder inifrån Iran visar: Allt fler kvinnor vägrar slöjan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kvinnor som inte har slöja och pratar med utländska journalister tar stora risker.

- Jag liknar det vid att när de håller slöjan i handen håller de sitt liv i handen, säger Atefeh Sebdani.

Hon fortsätter:

- Det är en enorm risk, givetvis, men jag tror också att man finner en styrka i att man gör det tillsammans på så många platser. Jag är själv helt förbluffad över att se det här.

- Inte bara att de tagit av sig hijaben utan att de också bär färgglada kläder.
Se hela reportaget från Iran i klippet ovan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nya bilder inifrån Iran visar: Allt fler kvinnor vägrar slöjan

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvinnor som inte har slöja och pratar med utländska journalister tar stora risker. - Jag liknar det vid att när de håller slöjan i handen håller de sitt liv i handen, säger Atefeh Sebdani. Hon fortsätter: - Det är en enorm risk, givetvis, men jag tror också att man finner en styrka i att man gör det tillsammans på så många platser.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det är i februari 2012. Gruppen som tillhör Pussy sjunger: "Jungfru Maria, fräls oss från Putin". Deras sång i den stora Frälsarkatedralen leder till en internationellt uppmärksammad rättegång och dom, när tre av medlemmarna döms till hårda straff i Rysslands straffkolonier.

Trots förtrycket fortsätter de att protestera - med både liv och frihet på spel.

Medverkandelista:

Lusine Djanyan, Pussy Riot-medlem.

Aleksej Knedljakovskij, Pussy Riot-medlem.

Fredrik Wadström, kulturjournalist och fd Rysslandskorrespondent, SR.

Rebecca Haimi, kulturjournalist SVT.

Michael Hjälm, expert på ortodox kristendom.

Viktoria Naraxsa, Pussy Riot-medlem.

En dokumentär av: Joanna Górecka.

Producent: Gustav Asplund / Filt.

Exekutiv producent: Jon Jordås / SR.

Publicerad: 2022.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny: Pussy Riot och upproret mot Putin - P3 Dokumentär

# data[].attributes.attachment_link.description
Det är i februari 2012. Gruppen som tillhör Pussy sjunger: "Jungfru Maria, fräls oss från Putin". Deras sång i den stora Frälsarkatedralen leder till en internationellt uppmärksammad rättegång och dom, när tre av medlemmarna döms till hårda straff i Rysslands straffkolonier. Trots förtrycket fortsätter de att protestera - med både liv och frihet på spel.

# data[].attributes.headline
40 dagar efter Masha Jina Aminis död - regimen ökar våldet

# data[].attributes.subject
40 dagar efter Masha Jina Aminis död - regimen ökar våldet

# data[].attributes.attachment_link.title
40 dagar har gått sedan Mahsa Jîna Aminis död - P1-morgon

# data[].attributes.attachment_link.description
För 40 dagar sedan avled Mahsa Jîna Amini i Iran efter att ha gripits av moralpolisen. Det här blev starten på de omfattande protester vi hört om.Inom ...

# data[].attributes.headline
Viralaq sångaren Shervin Hajipour greps - och släpptes

# data[].attributes.subject
Viralaq sångaren Shervin Hajipour greps - och släpptes

# data[].attributes.attachment_link.title
Iransk protestsångare släppt i väntan på rättegång - Kulturnytt i P1

# data[].attributes.attachment_link.description
Den iranska artisten Shervin Hajipour som gjort låten Baraye, som fått en central roll i de folkliga protesterna i Iran, uppges ha blivit villkorligt frigiven ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Energikriget . Energikriget

Publiceras: Imorgon 20:00 Imorgon 20:00 * 30 min

Medan kriget rasar i Ukraina har de misstänkta sabotagen av Nord Streams gasledningar ytterligare försämrat det säkerhetspolitiska läget i Europa. Och med det växer paniken och oron för den globala energikrisen. Hur hamnade ödet för Europas energiförsörjning i den ryska despotens händer? Kommer EU kunna behålla sin enade front mot Ryssland när vintern kommer? Och hur länge kommer vi tvingas vända oss till skurkstater för att säkra vår energi? I studion: Regina Svedberg Ågren, utrikesreporter och SVT:s outtröttlige expert på Nord Stream, Elin Akinci, grundare av konsultfirman ELS Analysis, med stenkoll på den globala energimarknaden, och Niklas Rossbach, säkerhetspolitisk analytiker på Totalförsvarets Forskningsinstitut. Programledare: Prescilia Haddad. Del 5 av 14.

Medan kriget rasar i Ukraina har de misstänkta sabotagen av Nord Streams gasledningar ytterligare försämrat det säkerhetspolitiska läget i Europa. Och med det växer paniken och oron för den globala energikrisen. Hur hamnade ödet för Europas energiförsörjning i den ryska despotens händer? Kommer EU kunna behålla sin enade front mot Ryssland när vintern kommer? Och hur länge kommer vi tvingas vända oss till skurkstater för att säkra vår energi? I studion: Regina Svedberg Ågren, utrikesreporter och SVT:s outtröttlige expert på Nord Stream, Elin Akinci, grundare av konsultfirman ELS Analysis, med stenkoll på den globala energimarknaden, och Niklas Rossbach, säkerhetspolitisk analytiker på Totalförsvarets Forskningsinstitut. Programledare: Prescilia Haddad. Del 5 av 14.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Med livet som insats klipper kvinnor av sitt hår och bränner sina slöjor - i protester som sprids världen över. Startskottet blir när 22-åriga Mahsa Jina Amini dör. Hon greps av den ökända moralpolisen, anklagad för att ha burit sin slöja på fel sätt.

# data[].attributes.headline
Svenska nazisterna NMR fick rätt att demonstrera (länksamling)

# data[].attributes.subject
Svenska nazisterna NMR fick rätt att demonstrera (länksamling)

# data[].attributes.attachment_link.description
Följ de ämnen och händelser som SVT Nyheter bevakar just nu.

# data[].attributes.headline
Två 16-åriga tjejer dödades av regimen under protesterna

# data[].attributes.subject
Två 16-åriga tjejer dödades av regimen under protesterna

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En kortklippt tjej i svarta kläder står på en scen, med en mikrofon i handen. Hon skrattar med sina kompisar. Man skulle kunna tro att hon ska sjunga en punkig protestsång, men när hon tar ton kommer i stället en smäktande kärlekssång från 60-talet:

"Ett hjärta säger gå, gå, ett annat säger stanna, stanna. Mitt hjärta står inte ut, vad ska jag göra utan dig?"

# data[].attributes.attachment_link.title
Mördade 16-åringar symboler för uppror | SvD

# data[].attributes.attachment_link.description
En kortklippt tjej i svarta kläder står på en scen, med en mikrofon i handen. Hon skrattar med sina kompisar. Man skulle kunna tro att hon ska sjunga en punkig protestsång, men när hon tar ton kommer i stället en smäktande kärlekssång från 60-talet: "Ett hjärta säger gå, gå, ett annat säger stanna, stanna.

# data[].attributes.headline
Aktuell info (2022) om antalet fängslade och hur man kontaktar dem

# data[].attributes.subject
Aktuell info (2022) om antalet fängslade och hur man kontaktar dem

# data[].attributes.attachment_link.description
Bloggers, businessmen, presidential campaign members and peaceful protesters are held in prisons only because they were not afraid to exercise their rights - the right to participate in peaceful assemblies, to express their opinion and to be involved in political activities.

# data[].attributes.body
Arbetar för mänskliga rättigheter (engelskspråkig sida)

# data[].attributes.attachment_link.description
Freedom House is founded on the core conviction that freedom flourishes in democratic nations where governments are accountable to their people.

# data[].attributes.headline
Bild på glass censurerades i Kina - varför?

# data[].attributes.subject
Bild på glass censurerades i Kina - varför?

# data[].attributes.headline
Protestlåten som blev viral när artisten fängslades

# data[].attributes.subject
Protestlåten som blev viral när artisten fängslades

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Många säger att den här omgången av protester skiljer sig från de förra för att folket är mer enade och mindre rädda.

En stor anledning kan också tillskrivas användandet av sociala medier som en mötesplats där information, videoklipp, konst och kultur samsas och växer i symbios.

Ett exempel är en låt som fått en central roll i de folkliga protesterna, den heter Baraye och är skapad av den numera fängslade artisten Shervin Hajipour.

P1 Kulturs reporter Saman Bakhtiari har lyssnat på låten som föddes ur protesterna och som nu blivit en del av den.

# data[].attributes.attachment_link.title
Baraye - låten som föddes ur protesterna i Iran - P1 Kultur Reportage

# data[].attributes.attachment_link.description
Många säger att den här omgången av protester skiljer sig från de förra för att folket är mer enade och mindre rädda. En stor anledning kan också tillskrivas användandet av sociala medier som en mötesplats där information, videoklipp, konst och kultur samsas och växer i symbios.

# data[].attributes.body
(Varning för starka bilder.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Для просмотра нужно войти или зарегистрироваться

# data[].attributes.attachment_link.description
Смотрите публикации, фото и другие материалы на Facebook.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Regimen i Iran svarar nu på protesterna genom att stänga ned internet. Risken är stor att omfattande övergrepp kommer att begås när världen inte längre vet vad som sker, varnar aktivister.
De senaste dagarna har internet fylls med filmer och bilder från de omfattande protesterna i Iran som skett runt om i landet. Nu svarar regimen med att stänga ned internet. Det är när detta skrivs oklart hur omfattande nedstängningen är.

Iran protests spread, death toll rises as internet curbed.
On 2019 protests when Iran's regime cut off the Internet,1500 people got killed.
Now again regime imposed severe Internet restrictions.These are some people being injured & killed for protesting the murder of #MahsaAmini pic.twitter.com/JmhUMt29F2
- Masih Alinejad 🏳️ (@AlinejadMasih) September 22, 2022

Hård kritik riktas också mot Meta (Facebook, WhatsApp Instagram) som stängt av en mängd konton som rapporterat om protesterna och polisens övervåld mot demonstranter. Även WhatsApp-konton med iranska telefonnummer har stängts ned.

Samtidigt kommer fler rapporter om försvinnanden.
Redaktionen

# data[].attributes.attachment_link.description
Regimen i Iran svarar nu på protesterna genom att stänga ned internet. Risken är stor att omfattande övergrepp kommer att begås när världen inte längre vet vad som sker, varnar aktivister. De senaste dagarna har internet fylls med filmer och bilder från de omfattande protesterna i Iran som skett run

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anledningen ska ha varit "situationen i Iran", där tusentals personer demonstrerar mot kravet att bära just sjal.

Det är CNN:s stjärnreporter Christiane Amanpour som själv berättar på Twitter att hon tackade nej.

"Vi är i New York och här har vi varken lagar kring eller tradition av sjal", skriver hon tillsammans med en bild där hon, utan sjal, sitter framför en tom stol där intervjun skulle ägt rum.

Amanpour är född i Storbritannien och har en iransk pappa.

Hittat språk- eller faktafel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Intervju med Raisi inställd - krävde att journalist skulle bära sjal

# data[].attributes.attachment_link.description
Anledningen ska ha varit "situationen i Iran", där tusentals personer demonstrerar mot kravet att bära just sjal. Det är CNN:s stjärnreporter Christiane Amanpour som själv berättar på Twitter att hon tackade nej. "Vi är i New York och här har vi varken lagar kring eller tradition av sjal", skriver hon tillsammans med en bild där hon, utan sjal, sitter framför en tom stol där intervjun skulle ägt rum.

# data[].attributes.attachment_link.title
#duet with @AltruisticMama #iraniantiktok Spread our voice💔 #iranianlivesmatter #iran #mahsaamini #womanrights #humanrights #freedom #middleeasternlifematters #news #heartbraking #iranprotests  #مهسا_امینی #woman_life_freedom #saveiran #iranneedshelp #iranianwomen #humanrights #humanrightswatch #violenceagainstwomen #peopleneedhelp #helpiran #زن_زندگی_آزادی  #womenpower @Human Rights Watch @unitednationshumanrights 

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
@nn_abd
#duet with @AltruisticMama #iraniantiktok Spread our voice💔 #iranianlivesmatter #iran #mahsaamini #womanrights #humanrights #freedom #middleeasternlifematters #news #heartbraking #iranprotests #مهسا_امینی #woman_life_freedom #saveiran #iranneedshelp #iranianwomen #humanrights #humanrightswatch #violenceagainstwomen #peopleneedhelp #helpiran #زن_زندگی_آزادی #womenpower @Human Rights Watch @unitednationshumanrights
♬ original sound - em🤍

# data[].attributes.attachment_link.title
Protesterna växer i Iran - “Död åt diktatorn” - P1-morgon

# data[].attributes.attachment_link.description
I Iran har stora protester brutit ut efter den 22-åriga iranskan Mahsa Aminis död. Hon dog efter att ha gripits av den iranska moralpolisen när hon bar ...

# data[].attributes.attachment_link.title
Women rights - IRAN PROTEST | Facebook | By Women rights | More power to you all❤️💥

# data[].attributes.attachment_link.description
1.5K views, 11 likes, 4 loves, 0 comments, 36 shares, Facebook Watch Videos from Women rights: More power to you all❤️💥

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Efter att den kurdiska unga kvinnan Mahsa Amini gripits och sedan dödats av den iranska sedlighetspolisen efter att hon brutit mot landets hijabbestämmelser har protesterna spritt sig i landet. På videofilmer klipper kvinnor av sig håret i protest.
Mahsa Amini, en 22-årig iransk kurd som var på besök i huvudstaden, greps av moralpoliser vid 18-tiden på tisdagskvällen den 14 september i närheten av tunnelbanestationen Shahid Haqqani i Teheran, då hon var tillsammans med sin bror Kiaresh Amini.

Han fick veta att hon skulle föras till häktet för att genomgå en "informationskurs" och släppas om en timme. I stället kom hon att föras med ambulans från häktet till sjukhus. Hon avled på intensivvårdsavdelningen den 16 september. Vittnesmål från andra fångar säger att hon blev misshandlad av sedlighetspolisen för att hon inte följde hijabreglerna. Enligt artikel 638 i den islamiska strafflagen är det ett brott för kvinnor att visa sig på gatorna och offentligt utan islamisk hijab. Det är omtvistat om polisen har godtycklig rätt att gripa medborgare enligt denna lag utan domstolsbeslut.

På en videofilm som ligger ute på Twitter kan man se hur gripandet gick till.

The Handmaid's Tale by @MargaretAtwood is not a fiction for us Iranian women. It's a reality, skriver den iranska journalisten och aktivisten Masih Alinejad.

Do you really want to know how Iranian morality police killed Mahsa Amini 22 year old woman? Watch this video and do not allow anyone to normalize compulsory hijab and morality police.

The Handmaid's Tale by @MargaretAtwood is not a fiction for us Iranian women. It's a reality. pic.twitter.com/qRcY0KsnDk
- Masih Alinejad 🏳️ (@AlinejadMasih) September 16, 2022

En del av kritiken på sociala medier gäller också hur västerländsk media romantiserar användningen av hijab.

Omfattande protester
Under två dagar låg Mahsa Amini i koma på Kasra-sjukhuset i Teheran, vilket väckte allmänhetens upprördhet och ledde till omfattande protester. Mer än 30 iranier skadades, vissa allvarligt, när de gick ut på gatorna för att protestera mot polisens övervåld. Enligt polisen var dödsfallet "oturligt" och orsakades av att hon led av sjukdomar sedan tidigare, något som förnekas av hennes familj.

Demonstranterna samlades först utanför Kasra-sjukhuset i Teheran, där Mahsa Amini dog. Hennes kropp transporterades sedan med flyg till Saqqez i hennes hemprovins Kurdistan i nordvästra Iran för en känslosam begravning.

Polisen försökte hålla nere antalet deltagare vid begravningen, men tusen personer rapporterades ha deltagit. Protesterna har sedan dess fortsatt. Bland annat protesterar kvinnor runt om i Iran genom att klippa av sig håret.

Iran: Women show their anger by cutting their hair and burning their hijab to protest against the killing of Mahsa Amini by Hijab police. 🙄🙄🙄👇 pic.twitter.com/pxShsmh1FS
- Naren Mukherjee 🇮🇳 (@narendra52) September 18, 2022

Och när en kvinna i Teheran satte eld på sin hijab så skyddades hon från polisen av andra demonstranter.

In Tehran last night, several men defended a woman who'd taken off her headscarf as she stood on top of a car on day four of nationwide protests over the death of #MahsaAmini following her arrest by morality police over mandatory hijab. pic.twitter.com/QjwEk6tanm
- Shayan Sardarizadeh (@Shayan86) September 20, 2022

Redaktionen

# data[].attributes.attachment_link.title
Iran: Omfattande protester efter mordet på Mahsa Amini

# data[].attributes.attachment_link.description
Efter att den kurdiska unga kvinnan Mahsa Amini gripits och sedan dödats av den iranska sedlighetspolisen efter att hon brutit mot landets hijabbestämmelser har protesterna spritt sig i landet. På videofilmer klipper kvinnor av sig håret i protest. Mahsa Amini, en 22-årig iransk kurd som var på besö

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grunden i vår journalistik är trovärdighet och opartiskhet. Sveriges Radio är oberoende i förhållande till politiska, religiösa, ekonomiska, offentliga och privata särintressen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ung kvinnas död utlöste protester i Iran - "död åt diktatorn" - Nyheter (Ekot)

# data[].attributes.attachment_link.description
En 22-årig iransk kvinna avled under fredagen efter att ha gripits av sedlighetspolisen i Teheran för att hon brutit mot slöjtvånget.Mahsa Aminis död har ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Protesterna i Iran har sitt ursprung i ett videoklipp som fått stor spridning i sociala medier. Klippet uppges visa hur den 22-åriga kvinnan stoppas av Irans moralpolis för att inte ha burit sin huvudsjal i linje med landets lagar. Därefter utbryter bråk innan kvinnan med våld förs in i en polisbil.

Händelsen utspelade sig i tisdags, och kort därefter kom besked om att kvinnan fallit i koma i polisens förvar. På fredagen meddelades sedan att kvinnans liv inte gick att rädda.

Demonstrationer utanför sjukhuset

Händelseförloppet har väckt misstankar om att kvinnan utsatts för övervåld av polisen och dött av sina skador, och fredagens dödsbesked utgjorde startskottet för demonstrationer utanför sjukhuset i Teheran där hon vårdades. I klipp som sprids i sociala medier hörs demonstranter ropa "död åt diktatorn" medan ett stort antal poliser syns på platsen, rapporterar Reuters.

Demonstrationerna ska ses i ljuset av att människorättsaktivister de senaste månaderna uppmanat kvinnor i Iran att ta av sig slöjan i protest mot landets strikta islamiska lagar, skriver nyhetsbyrån. Därefter har flera klipp föreställande konfrontationer mellan polis och kvinnor fått stor spridning i sociala medier.

Polisen: Drabbades av hjärtattack

Iranska myndigheter tillbakavisar helt att kvinnan ska ha utsatts för övervåld. Polisen uppger att hon togs tills en polisstation för att "övertygas och utbildas", varpå hon drabbades av en hjärtattack.

För att styrka sin beskrivning av händelseförloppet har iranska myndigheter offentliggjort övervakningsbilder från polisstationen, där kvinnan syns falla ihop efter att ha rest sig upp för att tala med en polis. Reuters har försökt verifiera innehållet utan att lyckas. Kvinnans släktingar förnekar också för nyhetsbyrån att hon ska ha haft några underliggande hjärtproblem.

Irans president Ebrahim Raisi har i sin tur gett landets inrikesminister i uppdrag att "brådskande och noggrant utreda orsaken till händelsen".

Hittat språk- eller faktafel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kvinnas död utlöser protester i Iran: "Död åt diktatorn"

# data[].attributes.attachment_link.description
Kraftiga protester har brutit ut i Iran efter att en 22-årig kvinna dött i samband med att hon gripits av landets moralpolis. Anledningen till gripandet ska ha varit att hon brutit mot landets krav på att kvinnor ska bära huvudsjal. Polisen hävdar att kvinnan drabbades av en hjärtattack, medan kritiker misstänker att hon misshandlats till döds.

# data[].attributes.attachment_link.description
Freedom House - Explore the map of global freedom and internet freedom around the world.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Migrationsdomstolen har beslutat att bevilja Pussy Riot-medlemmarna asyl, ett beslut som vann laga kraft under tisdagen.

- Jag är glad för att mina barn kommer att få växa upp i trygghet, särskilt med tanke på utvecklingen i hemlandet, säger Luisine Djanyan till Kulturnyheterna.

- Säkerhetsstyrkorna har trakasserat oss, och sagt att vi ska tänka på barnen. "Vad händer med dem när vi fängslar er? För det kommer vi att göra förr eller senare." Det är hemskt när de inte bara hotar dig, utan också dina barn, fortsätter hon.

Kämpat för att få rätt

De ryska Pussy Riot-medlemmarna Luisine Djanyan och Aleksej Knedljakovskij sökte svensk asyl för sig själva och sina två barn 2017, och har sedan dess kämpat för att få vara kvar i Sverige.

Paret har i sin asylansökan hänvisat till en växande hotbild i hemlandet, och har berättat om att de mottagit mordhot och trakasserats på gatan av okända personer. Förföljelsen är enligt dem politiskt motiverad, och en direkt konsekvens av performancegruppens politiska aktioner.

Men asylansökan fick avslag vintern 2018, då Migrationsverket bedömde att paret inte befann sig i en så pass allvarlig situation att de behövde ges skydd i Sverige. Ett besked som Luisine Djanyan och Aleksej Knedljakovskij överklagade, och där de nu fått rätt:

- Människorättsorganisationer har rekommenderat oss att lämna Ryssland på grund av hotbilden, det finns en stor risk för vår säkerhet i landet, sa Aleksej Knedljakovskij till SVT i samband med avslaget i vintras.

Internationellt uppmärksammade

Konstnärs- och aktivistgruppen Pussy Riot har vid flera tillfällen orsakat rubriker genom sin performance-konst. Mest kända är de kanske för den uppmärksammade, Putin-kritiska "punkbönen" som gruppen framförde i Frälsarkatedralen i Moskva 2012 .

Tre av medlemmarna dömdes till två år i straffläger, men benådades av president Putin strax före vinter-OS i Sotji 2014 efter starka internationella protester.

Sommaren 2018 stormade de planen under den pågående VM-finalen i herrfotboll mellan Frankrike och Kroatien.

Aleksej Knedljakovskij dömdes själv till 15 dagar i fängelse efter att ha hängt ett kors om halsen på en staty föreställande KGB-chefen Derzjinskij.

Hittat språk- eller faktafel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Beslutet ändras: Pussy Riot-medlemmarna får asyl i Sverige

# data[].attributes.attachment_link.description
De två Pussy Riot-medlemmarna Luisine Djanyan och Aleksej Knedljakovskij beviljas asyl i Sverige. De politiska punkartisterna har tidigare fått avslag, men efter att ha överklagat har de fått rätt i Migrationsdomstolen. Beslutet vinner laga kraft under tisdagen vilket betyder att det ryska paret från och med nu får skydd i Sverige.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att Novaja Gazetas tillstånd dras in innebär att tidningen inte längre tillåts verka inom Rysslands gränser.

Beskedet kommer efter en anmälan som gjorts av censurmyndigheten Rozkomnadzor för att Novaja Gazeta inte kunnat redovisa handlingar som avser ett ägarbyte 2006.

Till Reuters säger tidningens chefredaktör Dmitrij Muratov att beslutet är politiskt och saknar juridisk grund. Han meddelar även att tidningen kommer överklaga domstolens beslut.

Slutade rapportera om kriget

I mars i år meddelade tidningen att man stoppar sin bevakning av Rysslands militära aktioner Ukraina. Novaja Gazeta tog då även bort redan existerande artiklar om kriget till följd av censur. Då framgick dock att tidningen skulle fortsätta att rapportera om vilka konsekvenser invasionen fick för Ryssland.

I slutet av samma månad meddelade dock tidningen att de skulle pausa utgivningen både i print och på sajt tills den av Ryssland kallade "specialoperationen" i Ukraina var över.

Men nu stoppas alltså tidningen helt.

Novaja Gazeta grundades 1993 och är känd för att kritisera och granska makthavare i Ryssland. I oktober 2021 tilldelades Dmitrij Muratov Nobels fredpris för sitt arbete med yttrandefrihet, tidigare i år sålde han sin nobelmedaljong för att samla in pengar åt det krigsdrabbade Ukraina.
I klippet nedan kan du höra Dmitrij Muratov om beslutet att pausa verksamheten i mars 2022.

Javascript måste vara påslaget för att kunna spela video

Hittat språk- eller faktafel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rysk domstol stoppar oberoende tidningen Novaja Gazeta

# data[].attributes.attachment_link.description
Att Novaja Gazetas tillstånd dras in innebär att tidningen inte längre tillåts verka inom Rysslands gränser. Beskedet kommer efter en anmälan som gjorts av censurmyndigheten Rozkomnadzor för att Novaja Gazeta inte kunnat redovisa handlingar som avser ett ägarbyte 2006. Till Reuters säger tidningens chefredaktör Dmitrij Muratov att beslutet är politiskt och saknar juridisk grund.

# data[].attributes.attachment_link.title
De vägrar att hålla tyst om Putins regim - möt det ryska oppositionspartiet Jabloko

# data[].attributes.attachment_link.description
Att öppet kritisera Putins regim och invasionen av Ukraina är riskfyllt. Men i den västryska staden Pskov har SVT mött några som vägrar att hålla tyst. Enligt flera opinionsundersökningar är en klar majoritet av Rysslands befolkning för invasionen av Ukraina. En förklaring är troligen den massiva propagandan från Kreml.

# data[].attributes.headline
Valambassadörer vill öka valdeltagandet i Sverige

# data[].attributes.subject
Valambassadörer vill öka valdeltagandet i Sverige

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
När alla röster var räknade efter valet för fyra år sedan gick det att konstatera att valdeltagandet i Järva sjunkit på flera håll - och det från nivåer som redan var relativt låga.

Inför årets val har stiftelsen The global village anställt valambassadörer som ska arbeta för att öka ungas engagemang i valet. Under året har ungdomarna fått utbildning och verktyg för att planera och genomföra flera evenemang och aktiviteter.
I videon hänger vi med ambassadörer inför ett evenemang på Framtidens hus i Rinkeby: "Viktigast är att ge hopp om att rösten betyder någonting".

# data[].attributes.attachment_link.title
"Min fakking bror": Om alla här röstade skulle de styra hela valet

# data[].attributes.attachment_link.description
Valdeltagandet minskade på många håll runt om i Järva mellan valen 2014 och 2018, trots satsningar på ökat engagemang. I år hoppas staden, tillsammans med stiftelsen The global village, kunna vända utvecklingen med hjälp av ungdomar och sociala medier. Bland annat genom trion "Min fakking bror" som arbetar för att stärka unga genom humor.

# data[].attributes.headline
Kinesisk tennisspelare kritiserade ledare - försvann

# data[].attributes.subject
Kinesisk tennisspelare kritiserade ledare - försvann

# data[].attributes.attachment_link.title
Tennis: Peng Shuai försvunnen efter anklagelser mot förre vicepresidenten i Kina

# data[].attributes.attachment_link.description
I blogginlägget som publicerades i tisdags berättar 35-årige Peng Shuai om övergrepp som ska ha skett för tio år sedan. "Jag var så rädd den eftermiddagen. Jag gav aldrig mitt samtycke, jag grät hela tiden.", skriver hon enligt Blogginlägget, som publicerades på det kinesiska sociala medieplattformen Weibo, låg uppe i cirka 20 minuter innan den togs bort.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Många av dem som visat sitt missnöje är unga studenter som protesterar mot valet förra året.

- Man förbjöd partiet och har sagt åt ledningen att de får inte verka inom politiken i tio år, säger Peder Gustafsson i Morgonstudion.

Studenterna som har protesterat på Thailands gator tycker att den sittande regeringen är vald under felaktiga former, förklarar Peder Gustafsson. Demonstranterna menar att valet som genomfördes förra året innehöll fusk och protesterar mot att landet nu har en regering som stöttas av militären.

I samband med demonstrationerna lyckade studenterna även lämna över en lista till vakten vid kungaresidenset som innehåller flera krav på reformer.

- Den listan har verkligen skakat om den monarkiälskande delen av Thailand. Det handlar om en lista som kräver att monarkin måste reformeras. Man vill till exempel ta bort den lag som gör det förbjudet att kritisera kungahuset och få större insyn i vart pengarna går, förklarar Peder Gustafsson.
Hör Peder Gustafsson berätta mer i videon.
Hittat språk- eller faktafel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Demonstranter i Thailand kräver nya reformer

# data[].attributes.attachment_link.description
Efter att det näst största oppositionspartiet förbjöds i Thailand så gav sig tiotusentals demonstranter ut på gatorna och visade sitt missnöje - många av dem var studenter som även lämnade över en lista med krav på reformer till kungahuset.

# data[].attributes.headline
Svensk journalist som var på Himmelska Fridens torg 1989

# data[].attributes.subject
Svensk journalist som var på Himmelska Fridens torg 1989

# data[].attributes.body
Ljudklipp

# data[].attributes.attachment_link.title
Staffan Sonning minns Himmelska fridens torg - P4 Världen

# data[].attributes.attachment_link.description
Staffan Sonning, utrikeskorrespondent som bevakar London berättar om hur han på sitt första utrikesuppdrag hamnade mitt i massakern på Himmelska fridens ...

# data[].attributes.body
(På engelska)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lukashenko: Belarus will remain a socially-oriented state

"The strength of the Belarusian authorities and the confidence in them come from the fact that even in the most difficult times we have never given up on our social policy and have always remained a socially-oriented state," Aleksandr Lukashenko said.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
and much more on the belarus news website at eng.belta.by

# data[].attributes.attachment_link.title
Belarus News | Belarusian news | Belarus today | news in Belarus | Minsk news | BELTA

# data[].attributes.attachment_link.description
Belarus news, Belorussia, politics, economy, elections, latest news, online news, real time news, news today, events, news agency, Belarus, Republic of Belarus, news, society, culture, sport, video, photo, pictures, Belarussian, Belarusian, Belorussian, Lukashenko, Azarenka, Domracheva, Hockey, Football, Minsk, Nesvizh, Mir, Nuclear plant, Customs Union, Slavonic Bazaar in Vitebsk, Chernobyl, Potash, sanctions

# data[].attributes.headline
Extinction Rebellion - bryter mot lagen för en god sak. Rätt eller fel?

# data[].attributes.subject
Extinction Rebellion - bryter mot lagen för en god sak. Rätt eller fel?

# data[].attributes.body
Hemsida

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Massaktion i Stockholm 28-30 augusti
LÄS MER HÄR

UPPRORETS KRAV

TALA KLARSPRÅK. Regeringen måste utlysa nödläge för klimatet och jordens arter och tillsammans med andra aktörer kommunicera hur brådskande det är att ställa om.

AGERA NU. Regeringen måste handla omedelbart för att bromsa förlusten av arter och minska Sveriges klimatutsläpp till netto-noll år 2025.

STÄRK DEMOKRATIN. Regeringen måste inrätta och vägledas av ett medborgarråd för klimaträttvisa och ekologisk hållbarhet.

Vi befinner oss i en ekologisk kris

Det pågår en massutrotning av liv på jorden och klimatet närmar sig kollaps. Även mänsklighetens existens är hotad.

Politikernas passivitet är ett brott mot folket

Genom sin oförmåga att fatta modiga beslut har de utsatt oss alla för fara. Det är därför vår rätt och vår skyldighet att stå upp för det vi älskar och göra uppror genom fredlig civil olydnad.

Vi behöver agera nu

Tiden håller på att rinna ut. Det krävs en kraftansträngning, men många av de förändringar som är nödvändiga kommer att göra våra liv bättre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Extinction Rebellion Sverige - Uppror för allt levande

# data[].attributes.attachment_link.description
Massaktion i Stockholm 28-30 augusti LÄS MER HÄR TALA KLARSPRÅK. Regeringen måste utlysa nödläge för klimatet och jordens arter och tillsammans med andra aktörer kommunicera hur brådskande det är att ställa om. AGERA NU. Regeringen måste handla omedelbart för att bromsa förlusten av arter och minska Sveriges klimatutsläpp till netto-noll år 2025.

# data[].attributes.body
Del 4

# data[].attributes.body
Del 3

# data[].attributes.body
Del 2
(Som blev en powerpoint utan prat)

# data[].attributes.body
(PP punkt 6)

Filmad föreläsning , uppdelad i 4 delar.

Del 1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
​In answer to the unprecedented brutal crackdown on peaceful protests that followed the August 9, 2020 presidential election, the OMCT started documenting widespread and endemic cases of torture. The collection of evidence is carried out in Minsk and throughout the country, together with Belarus partners. It includes testimonies of torture provided by the victims, photos and videos of their wounds, and other testimonies of the viciously violent repression, arbitrary arrests, and other serious violations of human rights in the aftermath of the election. The OMCT assists its partners on the ground, monitors the situation closely and updates this page with verified information.

Please see below the latest OMCT activities as well as the important contributions from our partners in Belarus and beyond:

Statement 26 August - Belarus: ​Civil society organizations call on the United Nations Human Rights Council to convene a Special Session to address human rights violations committed in the leadup, during and after the August 2020 Presidential elections in Belarus.

Joint letter 24 August - Belarus: Letter by OMCT, FIDH, Belarusian Helsinki Committee and Viasna to the UN Special Rapporteur on Torture

Statement 14 August - Belarus:  Widespread torture  of protesters suggests crimes against humanity

Statement 13 August - Belarus: Open Statement of Human Rights Organisations and Public Organizations of Ukraine Regarding the Detention of Ukrainian Citizens in Minsk

Statement 11 August - Belarus: Halt violence against peaceful protesters and restore internet access

Survivor Stories from our partners on the ground:
Сведчаць пацярпелыя: "У аўтазаку на мяне сеў АМАПавец і крыкнуў: "Глядзіце, якое ў мяне добрае крэселка!" - From Belarusian Human Rights NGO, Viasna

"Вясна" працягвае збор і дакументаванне фактаў катаванняў у Беларусі - From Belarusian Human Rights NGO, Viasna

"We were trampled in the police bus." - From Belarusian Human Rights NGO, Viasna

Пагроза згвалтавання і "калектыўная адказнасць". Сведчаць пацярпелыя - From Belarusian Human Rights NGO, Viasna

"Ты за Ціханоўскую?" - і білі ў плечы, у ногі. Сведчаць пацярпелыя From Belarusian Human Rights NGO, Viasna

"Сведчаць пацярпелыя: "Пры затрыманні супрацоўнікі ДАІ зламалі мне руку" - From Belarusian Human Rights NGO, Viasna
Other news
"So you are for Tsikhanouskaya?" - From Belarusian Human Rights NGO, Viasna

Press Release from United Nations Special Procedures - UN human rights experts: Belarus must stop torturing protesters and prevent enforced disappearances
Recent media appearance (English, French only):
Human Rights Situation in August - from Belarusian Human Rights NGO, Viasna

# data[].attributes.attachment_link.title
Belarus: All Eyes on Belarus - the latest developments

# data[].attributes.attachment_link.description
​In answer to the unprecedented brutal crackdown on peaceful protests that followed the August 9, 2020 presidential election, the OMCT started documenting widespread and endemic cases of torture. The collection of evidence is carried out in Minsk and throughout the country, together with Belarus partners.

# data[].attributes.headline
Vad hände med mannen framför stridsvagnen på Himmelska Fridens Torg? 

# data[].attributes.subject
Vad hände med mannen framför stridsvagnen på Himmelska Fridens Torg? 

# data[].attributes.body
Wikipedia har info

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den okände rebellen kallas den okände man som under protesterna på Himmelska fridens torg i Peking den 5 juni 1989 blev internationellt känd då han, genom att ensam ställa sig framför en kolonn av stridsvagnar lyckades hindra dessas framfart. Den främsta stridsvagnen stannar och försöker sedan svänga förbi mannen, som dock åter går i vägen för den. Efter att stridsvagnen åter stannat klättrar mannen upp på den och tycks prata med dess förare. Han klättrar sedan ner igen och går åter i vägen för stridsvagnen, innan ett par personer går fram till honom och tar honom därifrån. Händelsen filmades och fotograferades och bilderna hamnade snabbt i nyheterna världen över. Den mest spridda bilden togs av den amerikanske fotografen Jeff Widener för Associated Press från sjätte våningen av Beijing Hotel, ungefär 800 m från platsen med ett objektiv med brännvidden 400 mm.

En annan bild togs av fotografen Stuart Franklin för Magnum Photos. Hans fotografi fotograferades med ett objektiv med kortare brännvidd än Wideners och visar därför mer av stridsvagnarna längre bort. Franklin vann därefter en World Press Award för bilden. Även Tsang Hin Wah från Reuters och Charlie Cole från Newsweek fotograferade händelsen. Olika versioner av incidenten filmades också av filmteam från CNN ( Jonathon Schaer) och Australian Broadcasting Corporation ( Willie Phua) som skickades över världen.

2009 publicerades en bild tagen av Terrin Jones som aldrig tidigare publicerades. Bilden är tagen från marknivå utanför Beijing Hotel där "Den okände rebellen" syns i bakgrunden tillsammans med stridsvagnarna.

Journalisten Charlie Cole, som även fotograferade händelsen, har berättat att han såg kinesiska stridsvagnar den fjärde juni krossa fordon och människor i deras väg, och detta endast en dag innan den okände mannen ensam ställde sig framför stridsvagnskolonnen.

Bilderna och filmerna över den ensamma mannen som står inför en kolonn av stridsvagnar nådde den internationella publiken över en natt. De var förstasidesstoff på hundratals stora tidningar och nyhetsmagasin och var toppnyhet på oräkneliga nyhetskanaler jorden runt. Den amerikanska tidskriften inkluderade i april 1998 den okände rebellen i sin lista över "de hundra mest inflytelserika personerna under 1900-talet".

Mycket lite är känt om mannens identitet. Den brittiska tidningen Sunday Express har namngivit honom som Wang Weilin (王维林), en nittonårig kinesisk student, men dessa uppgifter är inte bekräftade. Vad som hände mannen efter händelserna på Himmelska fridens torg är också okänt. Vissa uppgifter gör gällande att han avrättades några veckor efter protesterna. Andra källor gör gällande att han fortfarande är vid liv och gömmer sig i Kinas inland. Vissa källor har också angivit att han sitter fängslad. Det finns även en teori om att Den okände rebellen inte har kommit fram i media eftersom han inte själv vet om sitt internationella erkännande. I en intervju med Mike Wallace i nyhetsmagasinet 60 Minutes uppgav Kinas president Jiang Zemin att Den okände rebellen aldrig arresterades, och att han inte visste var mannen befann sig. Han betonade även att stridsvagnarna stannade, och inte körde över mannen.

1. ^ . "Behind the Scenes: Tank Man of Tiananmen" (på engelska). The New York Times https://lens.blogs.nytimes.com/2009/06/03/behind-the-scenes-tank-man-of-tiananmen/.

2. ^ . "SHOOTING THE 'TANK MAN' OF TIANANMEN SQUARE" (på engelska). Books and Essays by Bob Wurth . Arkiverad från originalet den 5 februari 2016https://web.archive.org/web/20160205101737/http://bobwurth.com/capturing-asia.html.

3. ^ . "Behind the Scenes: A New Angle on History" (på engelska). The New York Times https://lens.blogs.nytimes.com/2009/06/04/behind-the-scenes-a-new-angle-on-history/.

4. ^ Charlie Cole (7 oktober 2005). . "Picture power: Tiananmen stand-off". news.bbc.co.uk . BBC http://news.bbc.co.uk/2/hi/asia-pacific/4313282.stm.

5. ^ . "China's Leader Talks To 60 Minutes" (på engelska). www.cbsnews.com https://www.cbsnews.com/news/chinas-leader-talks-to-60-minutes/.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den okände rebellen kallas den okände man som under protesterna på Himmelska fridens torg i Peking den 5 juni 1989 blev internationellt känd då han, genom att ensam ställa sig framför en kolonn av stridsvagnar lyckades hindra dessas framfart. Den främsta stridsvagnen stannar och försöker sedan svänga förbi mannen, som dock åter går i vägen för den.

# data[].attributes.body
Är FÖR kungahuset

# data[].attributes.attachment_link.description
Vår organisation utgörs av Riksstämma, Riksstyrelse och regioner. Rojalistiska Föreningen förkortas RojF.

# data[].attributes.body
Är EMOT kungahuset

# data[].attributes.body
Arbetar för mänskliga rättigheter (engelskspråkig sida)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Cristian González Cabrera Senior Researcher, Lesbian, Gay, Bisexual, and Transgender Rights Program

# data[].attributes.attachment_link.title
Human Rights Watch | Defending Human Rights Worldwide

# data[].attributes.attachment_link.description
Human Rights Watch defends the rights of people in 100 countries worldwide, spotlighting abuses and bringing perpetrators to justice

# data[].attributes.body
Debattartikel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
DEBATT. I dag på morgonen genomfördes, enligt uppgift, en koranbränning i Rinkeby i Stockholm, av personer från det danska, högerextrema partiet Stram kurs.

"Där man bränner böcker, bränner man tillslut även människor", skrev den tyske författaren Heinrich Heine år 1821. Det var en sann iakttagelse både då och senare. Ty otaliga är de bokbål som genom historien förebådat diktatoriska regimers våld och massmord på oliktänkande och minoriteter i det egna landet.

Den brinnande boken är en skarp varning

Och det är också i detta historiska sammanhang som Stram kurs planerade koranbränningar i Stockholm i helgen ska betraktas. Den flammande boken är en skarp varningssignal till oss alla om att här är fara och färde. Våra personliga fri- och rättigheter hotas.

Brännandet av böcker är en stark symbolisk handling som alla kan förstå. Det är inte för att papperen som brinner skulle vara särskilt värdefulla som handlingen är allvarlig, utan för att den går ut på att förgöra orden och det budskap som är tryckt därpå.

Makthungrigt rusar de vidare på den inslagna vägen tills alla som inte går i takt fogats in i ledet eller tystats för evigt.

Även om partier som Stram kurs gärna vill få det att framstå som att deras bokbål genomförs med syfte att värna yttrandefrihet, demokrati och mänskliga rättigheter, så är det precis tvärtom. De utnyttjar yttrandefriheten för att kunna ta ifrån andra människor deras frihet. När de väl kommer till makten är angreppen på fri press, oberoende domstolar, oppositionella och på demokratin i sig alltid målmedvetna och systematiska.

Visst får man provocera

Men får man då inte vara kritisk mot religioner och andra dogmer? Jo, det får man. Man får både uppröra och till och med vara oförskämd i ett demokratiskt och öppet samhälle. Det har funnits många tillfällen då provokationer har varit inte bara tillåtna, utan även värdefulla, när det har handlat om att protestera mot orättvisor eller frihetsinskränkningar. Men jag vill varna alla svenskar för att tro att de som med glödande hat bränner någon annans böcker, är de som kommer försvara allas yttrandefrihet när de väl kommer till makten.

I Malmö för två veckor sedan såg vi hur Stram kurs offentliga bränning av koranen skapade upplopp, attacker mot polisen, utbrända bilar och sönderslagna skyltfönster. Vi som bor i ytterstaden, där aktionerna i Stockholm nu planeras genomföras, vill inte se vandalism och våldsamheter i våra bostadsområden. Sådana destruktiva reaktioner ska aldrig accepteras eller försvaras. I ett land som Sverige finns goda möjligheterna till fredliga demonstrationer och högljudd opinionsbildning.

Visa hyfs!

Religion och tradition har alltid att underkasta sig lagen och ger ingen rätt att begränsa människors frihet eller utöva våld. Men det är ett gott rättesnöre att hålla sig till, att så länge lagen efterlevs så agerar man med vänligt hyfs i förhållande till sina medmänniskor.

Brinnande böcker är dock en stark varningssignal till det liberala, öppna och toleranta samhället. Det är hög tid att ta den signalen på allvar och förstå att grupperingar och partier som bränner böcker har en agenda som går ut på att inskränka andras frihet. Det är inte så att de stannar vid symbolhandlingar. Makthungrigt rusar de vidare på den inslagna vägen tills alla som inte går i takt fogats in i ledet eller tystats för evigt.

Tack för yttrandefriheten

Tack och lov har vi fortfarande yttrandefrihet i Sverige. Och den ger mig rätt att säga att det är förkastligt och fel att utnyttja friheterna i vår grundlag för att försöka samla stöd för att kväsa andras frihet och uppbåda till våldsamheter. Stram kurs, I er ikke velkomne til Stockholm!
Av Jan Jönsson Ordförande Liberalerna Stockholms stad

# data[].attributes.attachment_link.title
DEBATT: Koranbrännare - ni är inte välkomna i Stockholm

# data[].attributes.attachment_link.description
DEBATT. I dag på morgonen genomfördes, enligt uppgift, en koranbränning i Rinkeby i Stockholm, av personer från det danska, högerextrema partiet Stram kurs. "Där man bränner böcker, bränner man tillslut även människor", skrev den tyske författaren Heinrich Heine år 1821. Det var en sann iakttagelse både då och senare.

# data[].attributes.body
Nyhetsklipp

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På sin hemsida skriver polisen att det finns möjlighet att "i undantagsfall begränsa rätten att hålla möten på allmän plats när det föreligger en påtaglig risk för att ordning och säkerhet inte kan upprätthållas vid sammankomsten, eller med hänsyn till trafiken eller för att motverka epidemi".

Carolina Paasikivi, biträdande kommenderingschef vid polisen, utvecklar:

- Vi gör bedömningen att det sammantaget riskerar att uppstå en situation som innebär så allvarliga hot mot allmän ordning och säkerhet att vi inte kan meddela tillstånd.

Hon fortsätter:

- Dels är situationen sammansatt av flera konkreta hotbilder, vilket i sig är en avslagsgrund, dels för att vi lever under en pandemi där vi inte ska samlas fler än femtio personer vilket också är en avslagsgrund eftersom vi inte ser att arrangören kan garantera att antalet deltagare begränsas till femtio genom sina åtgärder.

Stoppades vid gränsen tidigare

I slutet av augusti ledde den högerextreme danske politikern Rasmus Paludans planer på att bränna en koran i Malmö till stora ordningsstörningar.

Paludan själv stoppades av polis vid svenska gränsen men på Stortorget i Malmö greps flera män misstänkta för hets mot folkgrupp efter att de sparkat på Koranen och i Rosengård filmades en Koranbränning.

Tilltagen ledde till upploppsliknande scener och en massiv polisinsats sattes in för att återställa ordningen. 14 personer misstänktes för våldsamt upplopp efter händelsen, varav flera var hemmahörande på annat håll i Sverige.

Reaktionerna i Malmö avskräckte inte Rasmus Paludan - tvärtom har han lovat att utföra koranbränningar även i Stockholm.

"Håna och förnedra islam"

För en vecka sedan ansökte han om att tillstånd att demonstrera för yttrandefriheten i Sverige. I ansökan står bland annat att han vill bränna Koranen i fem olika "ghetto" och att demonstrationen handlar om att "håna och förnedra islam".

Inför helgen har polisen kraftsamlat resurser. Enligt uppgifter till Expressen har polisen begärt kravallutbildad personal från Göteborg och i Stockholm har lediga poliser som är tillgängliga blivit ombedda att anmäla sig.

- Vi har en tilltagen resurs för att hantera eventuella ordningsstörningar, säger Towe Hägg vid Stockholmspolisen.

Polisen har inlett en särskild händelse.

- För oss är det ett bra sätt att undvika dubbeljobb genom att inleda en särskild händelse, för samverkan och fler funktioner, säger Tower Hägg.

Koran brändes i Rinkeby

På torsdagsmorgonen uppges Stram kurs redan ha utfört en koranbränning i Rinkeby.

Ett klipp som publicerats på sajten Samnytt, tidigare hatsajten Avpixlat, visar hur en man iförd en tröja med budskapet "fuck islam" tänder eld på Koranen i Rinkeby centrum.

Klippet är en minut långt och utspelar sig på ett nästintill folktomt torg. Mannen i videon säger:

- Stram kurs, vi är här i Rinkeby. Det är Koranen som brinner. Rösta på Sverigedemokraterna eller Alternativ för Sverige och stöd Stram kurs.

Polisen känner till händelsen.

- Vi har tagit del av det som finns på sociala medier angående brand i Rinkeby. Där har man varit ute och kontrollerat och det fanns inget att rapportera. På de uppgifterna som finns har en anmälan om hets mot folkgrupp skrivits, säger Towe Hägg vid Stockholmspolisen.

Säpo inkopplat

Nu söker polisen efter en danskregistrerad blå Skoda, enligt uppgifter till Aftonbladet.

- Eventuella bilar, det är uppgifter som vi tittar på i utredningen, säger Towe Hägg som inte kan kommentera det närmre än så.

Även Säkerhetspolisen är inkopplad i ärendet.

- Vi har en nära samverkan med Polismyndigheten kring det här, säger Gabriel Wernstedt, pressekreterare på Säpo.

Han fortsätter:

- Det handlar om att utbyta information; information som kan vara av värde för Polismyndigheten i deras uppdrag.

Paludan: "Har bokat flygbiljett"

Inför Paludans planerade demonstration i Malmö stoppades han vid gränsen och fick inreseförbud till Sverige i två års tid. Detta har han under veckan bekämpat, bland annat med argumentet att han skulle vara svensk medborgare.

- En svensk medborgare får aldrig nekas. Jag har bokat flygbiljett till Stockholm på lördag och jag har också meddelat polisen och Säpo. Det är så man gör, har Paludan sagt.

Om upploppsscenerna i Malmö har han sagt att det blev ungefär som han tänkt sig. Han kritiserar svenska myndigheter för att de, menar han, inskränker yttrande- och mötesfriheten.

- Orsaken är att de är rädda att visa att svenska staten inte har våldsmonopolet. Folk säger, Rasmus du är inte snäll som gör så här, men jag visar bara hur det förhåller sig. Man har rätt att veta om det går åt helvete. De svenskar som sover, de är ganska många uppenbart, att de får vakna, har Paludan sagt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rasmus Paludans parti uppges ha bränt koranen i Rinkeby - filmklipp sprids

# data[].attributes.attachment_link.description
Rasmus Paludans parti Stram kurs uppges ha bränt en koran i Rinkeby - ett klipp på sajten Samnytt visar hur en man iklädd en tröja med budskapet "fuck islam" tänder på boken. En anmälan om hets mot folkgrupp har skrivits. Säpo har kopplats in och samverkar med polisen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Genom elevinflytande lär sig eleverna på ett konkret sätt hur demokratiskt beslutsfattande fungerar. Elevinflytande stärker även relationen mellan lärare och elever och leder till en större acceptans för de beslut som fattas. Det kan bidra till kunskaper som är nyttiga att ha med sig i livet: att ta ansvar, kommunicera, leda och lyssna på andra. Ett barn ska ha möjlighet att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör honom eller henne. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad, det står i Barnkonventionen och i skollagen.

Inflytande över utbildningen

Elevernas möjligheter att lära och utvecklas ökar när lärare utgår från deras intressen och erfarenheter. Därför är det bra med elevinflytande när undervisningen planeras, genomförs och utvärderas.

Det är viktigt att både elever och lärare vet vilka frågor som eleverna kan ha inflytande över och inte. Att eleverna har inflytande över utbildningen är inte detsamma som att det är de som fattar besluten. Det är läraren som har ansvaret för att undervisningen behandlar allt som står i kursplanen.

Elevinflytande över undervisningen kan bland annat handla om:

vilket läromedel som ska användas,

i vilken takt och ordning olika uppgifter ska göras,

vilka arbetsformer man ska använda, och

på vilket sätt en uppgift ska redovisas.

Din rätt i skolan

På Skolinspektionens webbplats för elever kan du bland annat läsa om arbetsro, mobbning, rätt till hjälp och ställa dina frågor.
Din rätt i skolan
Olika forum för inflytande

Elever har rätt till formellt demokratiskt inflytande genom elevrådsrepresentanter och elevskyddsombud, det står i skollagen och i arbetsmiljölagen.

Elevskyddsombud

Ett elevskyddsombud ska representera eleverna i arbetsmiljöfrågor. Arbetsmiljön handlar om både den fysiska och den psykosociala miljön. Det kan till exempel handla om att kemikalier från kemiundervisningen ska hanteras på ett säkert sätt och att skolan ska ha ett bra förebyggande arbete mot mobbning.

I våra föreskrifter kan du som elev hitta information om hur arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud ska gå till:

Skolverkets föreskrifter om elevmedverkan i skolenhetens arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud

På Arbetsmiljöverkets webbplats kan du som elev hitta information om elevskyddsombudets roll:
Om rollen som elevskyddsombud
Elevråd och elevkårer

Elevråd kan vara organiserade på olika sätt. Representanterna i elevrådet är elever på skolan. Ett elevråd arbetar med olika frågor som är viktiga för eleverna: skolans ordningsregler, var cykelställen ska stå eller schemafrågor. Det är fritt från partipolitisk och religiös grund.

Inom gymnasieskolan är det vanligare med elevkårer. Elevkåren driver olika frågor som är viktiga för eleverna och är fri från partipolitisk och religiös grund.

Här kan du som elev hitta information och konkreta tips om elevråd:

Sveriges elevråd
Sveriges elevråd - SVEA
Sveriges elevkårer

# data[].attributes.attachment_link.description
Genom elevinflytande lär sig eleverna på ett konkret sätt hur demokratiskt beslutsfattande fungerar. Elevinflytande stärker även relationen mellan lärare och elever och leder till en större acceptans för de beslut som fattas. Det kan bidra till kunskaper som är nyttiga att ha med sig i livet: att ta ansvar, kommunicera, leda och lyssna på andra.

# data[].attributes.body
Nyhetsartikel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fredagens demonstration upplöstes med hänvisning till förbudet mot allmänna sammankomster med fler än 50 personer.

Aktivistgruppen Extinction Rebellion, som har gjort sig kända för att skapa kaos i trafiken i storstäder för att uppmärksamma klimatkrisen, genomförde på fredagen en aktion på Vasabron och Norrbro i Stockholm. På morgonen satte de upp blockader med syftet att orsaka störningar och oreda i centrala Stockholm.

Albin Björk, som är medlem i organisationen, säger att de har valt platsen på grund av regeringsbyggnaderna i närheten.

- Vi försöker skapa störningar för att få uppmärksamhet kring klimatkrisen vi befinner oss i och katastrofen som väntar om makthavarna inte reagerar i enlighet med vad som krävs, säger han på fredagen.

Fotgängare och cyklister får passera

Under fredagsmorgonen var det, enligt SVT:s reporter Jenny Rydberg, lugnt på plats. Vid 8.30 meddelade polisen att sammankomsten, som inte hade tillstånd, skulle upplösas.

Klockan 10 på förmiddagen var demonstrationen på Vasabron upplöst och trafiken började släppas på igen. Även i Hornsberg i Stockholm genomfördes även en protestaktion.

Förutom att sakna tillstånd har klimataktionerna också brutit mot förbudet mot allmänna sammankomster med fler än 50 personer.

- Vi har påtalat för demonstranterna både på Vasabron och på Norrbro att de är för många och att vi måste upplösa om de är fler än 50.
Hur gör man det?
- Vi för en dialog med dem och ber folk lämna platsen. De som lämnar lämnar, de som inte vill får vi bära bort. Vid Vasabron var det en grupp som kedjat fast sig i varandra med kedjor och lås, så de satt länge kvar, säger Mats Eriksson.

Fem brottsanmälningar på fredagen
Är det alltså det faktum att de är fler än 50 som gör att ni löser upp demonstrationerna?
- Ja, om de inte stör alltför mycket får de fortsätta om de är under 50 personer. De får ju i viss mån även försvåra för allmänheten att ta sig fram och sådär, men inte under allt för lång tid.

Strax innan klockan 13 på fredagen uppgav polisen att samtliga aktioner hade lösts upp. Totalt har fem brottsanmälningar gjorts. Utöver de i Hornsberg gäller det brott mot ordningslagen och ohörsamhet mot ordningsmakten.

Ingen har gripits och det finns inga rapporter om några våldsamheter.

Nya demonstrationer på lördagen

På lördagen genomförs nya demonstrationer. Bland annat har ett 40-tal personer limmat fast sig på riksdagshuset.

- Vi var på plats och hjälpte till. Några behövde avvisas eller avlägsnas, men varken opinionsyttrande eller polis har behövt använda våld, säger Per Fahlström, presstalesperson på polisen i region Stockholm.

På Kungsgatan i centrala Stockholm genomfördes demonstrationer under lördagseftermiddagen - vilket var upplöst vid 16.30.

- Vi fick avvisa 28 personer, förklarar Per Fahlström på polisen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aktivister blockerade trafiken i centrala Stockholm

# data[].attributes.attachment_link.description
Under fredagen genomförde aktivistgruppen Extinction Rebellion, som förra året lamslog Londons trafik, en demonstration i centrala Stockholm för att uppmärksamma klimatkrisen. Demonstrationen upplöses av polisen. På lördagen genomfördes nya demonstrationer - som även de upplöstes av polis. - Allt har gått lugnt och städat till, säger Ola Österling, presstalesperson på polisen i region Stockholm.

# data[].attributes.body
(Ljudklipp)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vid sidan av de kraven har det även kommit krav om att minska det thailändska kungarikets makt. Det är näst intill en sensation i ett land där det är strängt förbjudet i lag att på något sätt kritisera kungahuset.

Som en motreaktion mot studenternas krav på att minska kungahusets makt i Thailand, har det vuxit fram en rojaliströrelse. Nyligen genomförde rojalisterna demonstrationer för att visa sitt stöd för monarkin.

- Egentligen respekterar jag åsikter från alla sidor och alla generationer och jag förstår också varför ungdomarna kom ut på gatorna. Men jag vill att de också ska känna till de olika sidornas avsikter, inte bara låta känslorna styra, säger 27-åriga Waras.

Hör en längre version av inslaget i P1 Morgon.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unga rojalister försvarar Thailands monarki - Nyheter (Ekot)

# data[].attributes.attachment_link.description
Vid sidan av de kraven har det även kommit krav om att minska det thailändska kungarikets makt. Det är näst intill en sensation i ett land där det är strängt förbjudet i lag att på något sätt kritisera kungahuset. Som en motreaktion mot studenternas krav på att minska kungahusets makt i Thailand, har det vuxit fram en rojaliströrelse.

# data[].attributes.body
Varning för otäcka bilder!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A woman was punched by a police officer during a "March of Heroes" rally outside a shopping mall in Zhodino, a city in Belarus's Minsk Region, on September 13, according to local reports.

This clip from Tut.by shows a woman approaching a police officer while holding a mobile phone in front of her. The officer then punches her and she falls to the ground.

Belarus's Ministry of Internal Affairs issued a statement on the incident via Telegram, saying that the incident occurred after a crowd of people surrounded traffic inspectors outside the shopping mall and police attempted to disperse them.

"Suddenly a woman came out of the crowd and rushed to the police officer. Approaching, she sharply pointed the camera of the phone to the policeman's face. Based on the situation, he suggested that a [punch] would follow. The immediate reaction was the use of physical force for self-defense and detention," the statement said. Credit: TUT.by via Storyful

# data[].attributes.attachment_link.title
Woman Punched by Police Officer During Rally in Minsk Region

# data[].attributes.attachment_link.description
A woman was punched by a police officer during a "March of Heroes" rally outside a shopping mall in Zhodino, a city in Belarus's Minsk Region, on September 13, according to local reports.This clip from Tut.by shows a woman approaching a police officer while holding a mobile phone in front of her.

# data[].attributes.body
Filmklipp

# data[].attributes.body
(Filmklipp)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Se klippet med Belarus oppositionsledare

Belarus genomgår just nu en "fredlig revolution". Det sa oppositionsledaren Svetlana Tsichanouskajas, 37, i ett tal till EU-parlamentet under tisdagen, rapporterar nyhetsbyrån AFP.

# data[].attributes.attachment_link.description
Se klippet med Belarus oppositionsledare Belarus genomgår just nu en "fredlig revolution". Det sa oppositionsledaren Svetlana Tsichanouskajas, 37, i ett tal till EU-parlamentet under tisdagen, rapporterar nyhetsbyrån AFP.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hon beordrades att skriva under dokumentet om det slutliga resultatet i hennes vallokal innan röstandet ens avslutats - och med raden för slutresultatet tomt.

Valerija Artichovskaja är bara en i raden av valförrättare och aktivister som vittnar om det utbredda fusket vid presidentvalet i Belarus den 9 augusti.

Artichovskaja arbetade i en vallokal i huvudstaden Minsk och säger att hon fortfarande inte känner till vad det slutliga resultatet där blev, eftersom det aldrig offentliggjorts. Men på valdagen såg hon andra valförrättare tillräkna president Aleksandr Lukasjenko röster som egentligen hade lagts på andra kandidater.

Hon blev också tillsagd att skriva under ett slutprotokoll med valresultatet, ett dokument som enligt lagen måste finnas för att resultatet ska vara giltigt, innan röstandet ens avslutats och utan att resultatet fyllts i.

- Jag sade att jag inte kommer att underteckna protokollet därför att det vore ett brott. Det är bedrägeri, säger hon till nyhetsbyrån AP.

Skrev inte under

Dessutom bad Artichovskaja att få räkna om rösterna i lokalen, men förvägrades detta.

- Jag skrev inte under protokollet och lämnade distriktet. Mitt samvete är viktigare för mig, säger 30-åringen.

Enligt officiella siffror fick Lukasjenko 80 procent av rösterna medan oppositionsledare, Svetlana Tichanovskaja fick 10 procent. Nu är valet historia men de storpolitiska konsekvenserna rullar vidare eftersom massdemonstrationer fortsätter att skaka landet.

Lukasjenko har suttit sedan 1994, och inte ett enda presidentval sedan dess har gått korrekt till enligt internationella bedömare. Därför var aktivisterna redo för vad som komma skulle.

Sparkad på plats

Den valövervakning aktivisterna själva - i brist på de internationella observatörer som inte släpptes in i landet - satte in talar om fusk, avvikelser och incidenter vid minst 24 procent av landets 5 767 valdistrikt. Officiellt fick Tichanovskaja totalt 588 000 röster - men aktivisterna talar om att hon fick 471 000 röster bara vid dessa 24 procent av vallokalerna.

Vadim Korzykov, som arbetade i en annan vallokal i Minsk, säger att han inte ens nådde så långt som till att beordras att underteckna ett slutresultat, eftersom en högre uppsatt valförrättare sparkade honom på plats när Korzykov påpekat oegentligheter.

- Det var en travesti på rättvisa, säger han.

"Min plikt"

I staden Vitebsk i nordöstra Belarus tjänstgjorde 29-årige Andrej Gnidenko. Han gav vika för trycket och skrev under dokumentet trots att han och flera kollegor visste att uppgifterna inte alls stämde.

- Under de närmast följande dagarna var vi alla djupt deprimerade. Jag bestämde mig för, att eftersom jag förrådde det belarusiska folket, eftersom jag deltog i fusket och satte min namnteckning under, var det min plikt att ärligt tala om det, säger han.

I en ljudupptagning som lagts ut på Youtube från en annan vallokal i Vitebsk hörs valförrättare bli tillsagda av en högre tjänsteman att ge röster som lagts på Tichanovskaja till Lukasjenko.

- Jag är beredd att gå med på att många människor har röstat på Tichanovskaja . . men vi har andra mål och andra problem vi behöver lösa, säger chefen - innan Lukasjenko tilldelas rösterna.

Valkommissionen i Belarus avfärdar uppgifterna om omfattande valfusk i en kommentar till AP.

Publicerad:

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
aftonbladet: sveriges nyhetskälla och mötesplats

# data[].attributes.attachment_link.description
Hon beordrades att skriva under dokumentet om det slutliga resultatet i hennes vallokal innan röstandet ens avslutats - och med raden för slutresultatet tomt. Valerija Artichovskaja är bara en i raden av valförrättare och aktivister som vittnar om det utbredda fusket vid presidentvalet i Belarus den 9 augusti.

# data[].attributes.headline
Oberoende webb-kanal (Edit: Just nu nedstängd av diktatorn Lukasjenko)

# data[].attributes.subject
Oberoende webb-kanal (Edit: Just nu nedstängd av diktatorn Lukasjenko)

# data[].attributes.body
(Tips: Välj automatisk översättning till svenska)

# data[].attributes.attachment_link.title
Белорусский портал TUT.BY. Новости Беларуси и мира

# data[].attributes.attachment_link.description
Последние новости Беларуси и зарубежья. Быстрый поиск. Надежная бесплатная электронная почта. Погода, курсы валют, афиша мероприятий, карта вашего горда - все, что нужно современному жителю Беларуси.

# data[].attributes.headline
NEXTA - liverappor-tering från Belarus och andra länder

# data[].attributes.subject
NEXTA - liverappor-tering från Belarus och andra länder

# data[].attributes.body
(Twitterkanal på engelska)

# data[].attributes.headline
Minst 125 gripna under rekordstora protester i söndags

# data[].attributes.subject
Minst 125 gripna under rekordstora protester i söndags

# data[].attributes.body
Filmklipp

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.title
Nyheter Direkt - Stora demonstrationer i Belarus

# data[].attributes.attachment_link.description
Massiva demonstrationer i Minsk - många gripna

# data[].attributes.body
Varning för otäcka bilder!

# data[].attributes.attachment_link.title
Reportage om misshandel av demonstranter i Belarus.

# data[].attributes.body
info kommer

# data[].attributes.headline
Sverige - prick 100 år sedan vi fick demokrati!

# data[].attributes.subject
Sverige - prick 100 år sedan vi fick demokrati!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Demokrati100.se är en satsning för att öka kunskapen om tillkomsten av den allmänna och lika rösträtten för hundra år sedan.

Bakom projektet står Kungliga biblioteket och Riksbankens Jubileumsfond tillsammans med ett nätverk av forskare och företrädare för bibliotek, arkiv och museer.

Läs mer

När fick Sverige allmän rösträtt? Frågan kan framstå som enkel att besvara. Ändå anger forskare, journalister, politiker och museer inte sällan olika årtal. Svaret är nämligen beroende av vilket perspektiv ...

Läs mer

Nu lanseras ett nytt material för skolan som ger unga en nära inblick i hur genomförandet av allmän och lika rösträtt gick till för snart hundra år sedan - och ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Demokrati100.se är en satsning för att öka kunskapen om tillkomsten av den allmänna och lika rösträtten för hundra år sedan. Bakom projektet står Kungliga biblioteket och Riksbankens Jubileumsfond tillsammans med ett nätverk av forskare och företrädare för bibliotek, arkiv och museer. Läs mer När fick Sverige allmän rösträtt?

# data[].attributes.attachment_link.title
Grundlagarna | Nyfiken på Sverige | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Tv-program. Enkel information om Sveriges grundlagar som riktar sig till nyanlända elever.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På regeringen.se använder vi kakor för att löpande förbättra webbplatsen. Du väljer själv om du accepterar kakor. Läs om kakor

Hoppa till huvudinnehåll

Alla svenska medborgare har samma grundläggande fri- och rättigheter, oavsett ålder, kön eller härstamning. Skyddet för fri- och rättigheterna finns framför allt i regeringsformen, där det bland annat slås fast att den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet.

Våra grundläggande fri- och rättigheter är bland andra:

Yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor.

Informationsfrihet: frihet att inhämta och mottaga upplysningar samt att i övrigt ta del av andras yttranden.

Mötesfrihet: frihet att anordna och bevista sammankomst för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk.

Demonstrationsfrihet: frihet att anordna och deltaga i demonstration på allmän plats.

Föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften.

Religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion.

Regeringsformen ger oss också skydd mot tvång att uppge var vi står politiskt, religiöst eller kulturellt samt slår fast att dödsstraff, kroppsstraff och tortyr är förbjudet. De flesta reglerna om fri- och rättigheter gäller även utländska medborgare.

Internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter

Sverige har anslutit sig till de allra flesta internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter. Vi är bland annat anslutna till FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, båda från 1966.
Sveriges internationella överenskommelser
Sverige är också bundet av flera regionala konventioner om mänskliga rättigheter, som till exempel Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna från 1950, Europakonventionen. Konventionen är i sin helhet en del av svensk rätt sedan 1995. Enligt regeringsformen får ingen lag eller annan föreskrift vara i strid med Europakonventionen.

# data[].attributes.attachment_link.description
På regeringen.se använder vi kakor för att löpande förbättra webbplatsen. Du väljer själv om du accepterar kakor. Läs om kakor Hoppa till huvudinnehåll Alla svenska medborgare har samma grundläggande fri- och rättigheter, oavsett ålder, kön eller härstamning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grundlagarna skyddar vår demokrati. De innehåller reglerna för statsskicket, det vill säga hur Sverige ska styras. Grundlagarna har därför en speciell ställning.

Sverige har fyra grundlagar: regeringsformen, successionsordningen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Dessutom finns riksdagsordningen, som är ett mellanting mellan grundlag och vanlig lag.

Grundlagarna står över alla andra lagar. Det betyder att innehållet i de andra lagarna aldrig får strida mot vad som står i grundlagarna.

Svårare att ändra än vanlig lag

Grundlagarna är svårare att ändra än andra lagar. Det ska finnas tid för eftertanke och konsekvenserna av en grundlagsändring måste vara extra genomtänkta. Tanken är att skydda demokratin.

För att ändra en grundlag krävs att riksdagen fattar två likadana beslut och att det hålls ett riksdagsval mellan de två besluten. Riksdagen ska inte kunna fatta förhastade beslut som till exempel begränsar människors fri- och rättigheter.

Det är möjligt att anordna en folkomröstning i en grundlagsfråga. Om riksdagen har fattat ett första beslut om att ändra i en grundlag kan riksdagen besluta att en folkomröstning ska hållas. Resultatet av folkomröstningen är bindande endast om en majoritet av de röstande är emot förslaget. Då får riksdagen inte ändra i grundlagen. Möjligheten att folkomrösta om grundlagsändringar infördes 1980 men har aldrig använts.

Regeringsformen

All offentlig makt i Sverige utgår från folket och riksdagen är folkets främsta företrädare. Det står i regeringsformen - den grundlag som utgör grunden för vår demokrati. Regeringsformen beskriver hur landet ska styras, vilka demokratiska rättigheter medborgarna har och hur den offentliga makten ska fördelas.

Det har funnits skrivna regler för hur Sverige ska styras sedan 1300-talet. Den första regeringsformen utfärdades 1634. 1809 kom en regeringsform som bland annat slog fast att det skulle finnas viss maktdelning mellan kungen och riksdagen. Parlamentarism, att regeringen styr med stöd av parlamentet, riksdagen, började användas efter första världskriget. Men den skrevs in i regeringsformen först 1969.

Kungens makt har gradvis minskat genom åren. När den nuvarande regeringsformen trädde i kraft 1974 blev kungen utan politisk makt och fick bara symboliska uppgifter.

Börjar med statsskickets grunder

Regeringsformen börjar med grunderna för statsskicket och slår fast att all offentlig makt utgår från folket. Det betyder att medborgarna är med och bestämmer genom de politiker som väljs in i riksdag, kommuner och landsting. Detta kallas representativ demokrati. I inledningen står också att det är riksdagen som stiftar lagar, att det är kungen eller en drottning som är statschef, att regeringen styr riket och att domstolarna ska vara opartiska.

Vilka alla medborgares grundläggande fri- och rättigheter är har en central placering i regeringsformen. Det är också här det står att dödsstraff inte är tillåtet i Sverige.

Regeringsformen beskriver övergripande hur riksdagen ska väljas och hur riksdagens arbete ska gå till. Hur en regering bildas och regler för regeringens arbete står också. Här finns regler för när riksdagen ska lagstifta och vad regeringen får besluta om. Dessutom beskrivs exempelvis hur riksdagen kan ändra i grundlagen.

En av riksdagens uppgifter är att kontrollera och granska regeringen. Det är regeringsformen som slår fast hur riksdagens roll som kontrollmakt ser ut.

I lagen finns också regler för internationella samarbeten samt regler för domstolar och myndigheter. Att Sveriges kommuner ska vara självstyrande, står också i regeringsformen
Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform
Successionsordningen

Kung Carl XVI Gustaf är Sveriges statschef. Att Sverige ska ha en kung eller drottning som statschef slås fast i regeringsformen. Men det är i successionsordningen som reglerna för vem som kan ärva tronen finns.

Kvinnlig och manlig tronföljd

Manliga och kvinnliga avkomlingar i rakt nedstigande led till kung till kung Carl XVI Gustaf har rätt att ärva tronen. Äldre syskon och deras efterkommande har företräde framför yngre syskon och deras efterkommande.

Ända fram till 1979 hade Sverige manlig tronföljd. Då beslutade riksdagen att även en kvinna ska kunna ärva tronen och därmed också bli statschef.
Successionsordning (1810:0926)
Tryckfrihetsförordningen

Tryckfriheten är en viktig demokratisk rättighet i Sverige. Den ger alla som vill rätt att fritt ge ut böcker, tidningar och tidskrifter. Myndigheterna har ingen rätt att i förväg granska eller censurera det som skrivs.

Man har rätt att sprida vilken information man vill i tryckt form så länge lagen följs. Samtidigt som tryckfrihetsförordningen ger rätten att uttrycka sig fritt skyddar den mot förtal och kränkningar. Om något skrivs som kan betraktas som hets mot folkgrupp, till exempel rasistiska inlägg, eller publicerar bilder med inslag av sexuellt våld kan det räknas som brott mot tryckfrihetsförordningen. Det kan också vara ett brott om något publiceras som skadar staten och samhället och som innebär landsförräderi eller spioneri.

Offentlighetsprincipen

I tryckfrihetsförordningen finns också offentlighetsprincipen. Den innebär att alla har rätt att ta del av allmänna handlingar som är offentliga. Offentlighetsprincipen är en garanti för att den som vill ska kunna få insyn i riksdagens, regeringens och myndigheternas arbete. Alla har rätt att vända sig till en myndighet och begära ut en allmän handling. Den som begär ut en handling behöver inte säga sitt namn eller vad hon eller han ska använda handlingen till.
Tryckfrihetsförordning (1949:105)
Yttrandefrihetsgrundlagen

I Sverige har man rätt att tycka och säga nästan vad man vill. Man har rätt att uttrycka sin åsikt i radio, i tv och på webben. I yttrandefrihetsgrundlagen står det om dessa rättigheter. Där står också vad som inte är tillåtet, som till exempel att förtala eller kränka en annan person.

Yttrandefrihetsgrundlagen har vuxit i takt med att nya medier har utvecklats. Om något förmedlas som kan ses som hets mot folkgrupp eller om det visas filmer med inslag av sexuellt våld kan det räknas som brott mot yttrandefrihetsgrundlagen. Det gäller också om staten eller samhället skadas genom att något publiceras som innebär landsförräderi eller spioneri.

Radio, tv, film och nya medier

Yttrandefrihetsgrundlagen gäller för radio, tv, film, ljud- och bildupptagningar, video och cd-skivor samt webbplatser och bloggar som har ett journalistiskt syfte. Den som har en sådan webbplats med en ansvarig utgivare kan ansöka om ett utgivningsbevis som ger webbplatsen grundlagsskydd.

Censur är inte tillåtet

Myndigheterna får inte förhandsgranska det som sänds i radio, i tv eller via annan teknisk upptagning. Undantaget är film på bio som är det enda massmedium som får förhandsgranskas av staten. Statens medieråd kan sätta en åldersgräns för filmer som visas på bio för barn och ungdomar.
Yttrandefrihetsgrundlag (1991:1469)
Riksdagsordningen - nästan en grundlag

Riksdagsordningen innehåller regler om riksdagens arbetsformer. Fram till 1974 var riksdagsordningen en grundlag. Nu har den en mellanställning mellan grundlag och vanlig lag.

Riksdagsordningens huvudbestämmelser kan ändras antingen genom två likadana riksdagsbeslut med val emellan eller genom att ett beslut fattas i riksdagen med kvalificerad majoritet. Kvalificerad majoritet innebär i det här fallet att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av riksdagens ledamöter röstar för beslutet.

Riksdagsordningen är omfattande jämfört med motsvarande regler i andra länder. Den tar till exempel upp hur sammanträdena i kammaren ska gå till och vad som gäller för talmannen i kammararbetet. En viktig del i lagen är bestämmelserna om hur riksdagens 15 utskott ska tillsättas och arbeta. Hur förslag till riksdagen ska lämnas, förberedas och beslutas står också i riksdagsordningen.
Riksdagsordning (2014:801)

# data[].attributes.attachment_link.description
Grundlagarna skyddar vår demokrati. De innehåller reglerna för statsskicket, det vill säga hur Sverige ska styras. Grundlagarna har därför en speciell ställning. Sverige har fyra grundlagar: regeringsformen, successionsordningen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Dessutom finns riksdagsordningen, som är ett mellanting mellan grundlag och vanlig lag. Grundlagarna står över alla andra lagar.

# data[].attributes.headline
Hur kan man använda sociala medier för att fly från en diktatur? 

# data[].attributes.subject
Hur kan man använda sociala medier för att fly från en diktatur? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om du måste resa omedelbart finns möjlighet att ansöka om ett provisoriskt pass på en svensk ambassad och vissa konsulat under ordinarie öppettider.

Välj närmaste svenska ambassad nedan för kontaktuppgifter, öppettider och uppgifter om vilka konsulat som kan utfärda provisoriska pass. Detta pass, som är i A4-format, kan utfärdas för en specifik resa som är nära förestående. Kostnaden för ett provisoriskt pass är 1600 kr. Ditt pass och nationella id-kort är en värdehandling, har det blivit stulet ska du göra en polisanmälan i det land du befinner dig i. Ta med en kopia av anmälan till ambassaden eller konsulatet.

Det är viktigt att du kontrollerar om landet du ska resa hem från, eller via, godtar ett svenskt provisoriskt pass i A4-format. Kontakta landets ansvariga myndighet eller ambassad.
Hitta alla ambassader här.

# data[].attributes.attachment_link.description
Om du måste resa omedelbart finns möjlighet att ansöka om ett provisoriskt pass på en svensk ambassad och vissa konsulat under ordinarie öppettider. Välj närmaste svenska ambassad nedan för kontaktuppgifter, öppettider och uppgifter om vilka konsulat som kan utfärda provisoriska pass. Detta pass, som är i A4-format, kan utfärdas för en specifik resa som är nära förestående.

# data[].attributes.body
Samman-fattande fakta om världens länder

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kontakta oss och få ett erbjudande för just ditt företag, organisation, skola eller bibliotek.

Du når kundtjänst på info@ui.se.

Landguiden uppdateras varje dag. En del av informationen är öppen för alla, men som abonnent på tjänsten får du tillgång till mycket mer information om varje land. Här får du ett smakprov på det fullständiga innehållet om Turkiet.

Läs om Turkiet som exempel

I Landguiden under fliken Organisationer ligger information om 26 internationella organisationer. Här får du ett smakprov på det fullständiga innehållet genom kapitlet om EU.

Läs om EU som exempel

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontakta oss och få ett erbjudande för just ditt företag, organisation, skola eller bibliotek. Du når kundtjänst på info@ui.se. Landguiden uppdateras varje dag. En del av informationen är öppen för alla, men som abonnent på tjänsten får du tillgång till mycket mer information om varje land.

# data[].attributes.body
(Film, 28 min. Kräver inlogg på SLI.)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hur viktigt är det att få säga vad man tycker och tänker? Vad betyder propaganda? Och vad händer när styrande gör det omöjligt för invånarna att kommunicera med omvärlden? Vi träffar syskonen Mohamed och Salsabil Barani från Helsingborg. De var på väg att flytta till Libyen när revolutionen stoppade alla planer. Istället fick de följa utvecklingen via Al-Jazeera, Youtube och Facebook och skaffade sig på så sätt mer information om situationen i Libyen än vad deras släktingar på plats hade. Ett annat land som haft problem med bristande yttrandefrihet är Ryssland. Där möter vi den 20-åriga demokratiaktivisten Vera Kichanova som har blivit känd som någon som vågar kritisera den ryska statsmakten. Efter att ha deltagit i protester mot en extremt hård lag mot homosexuella har hon svartlistats av landets president.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur viktigt är det att få säga vad man tycker och tänker? Vad betyder propaganda? Och vad händer när styrande gör det omöjligt för invånarna att kommunicera med omvärlden? Vi träffar syskonen Mohamed och Salsabil Barani från Helsingborg. De var på väg att flytta till Libyen när revolutionen stoppade alla planer.

# data[].attributes.body
Ljudklipp

# data[].attributes.attachment_link.title
Panelen: Bör lagarna skärpas för att kunna stoppa nazistdemonstrationer? - Godmorgon, världen!

# data[].attributes.attachment_link.description
Deltagare denna vecka är: Johannes Åman, Dagens Nyheter, Carl Rudbeck, fristående kolumnist Sydsvenskan och Karin Pettersson, Aftonbladet. Veckans ämnen: *Bör ...

# data[].attributes.body
Ljudklipp

# data[].attributes.attachment_link.title
Krönikör Göran Rosenberg: Hoten mot yttrandefriheten - Godmorgon, världen!

# data[].attributes.attachment_link.description
Anta att någon använder sin yttrandefrihet för att säga: jag vill avskaffa din yttrandefrihet. Som säger att om jag får bestämma ska du inte att ha samma ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På regeringen.se använder vi kakor för att löpande förbättra webbplatsen. Du väljer själv om du accepterar kakor. Läs om kakor

Hoppa till huvudinnehåll

Regeringen är ytterst ansvarig för att de mänskliga rättigheterna tillgodoses i Sverige. Regeringen har även ett ansvar att göra information om de mänskliga rättigheterna tillgänglig för allmänheten.

Om mänskliga rättigheter

Vad är mänskliga rättigheter?

De mänskliga rättigheterna är universella och gäller lika för alla och envar.

Demokrati och rättsstatens principer

Mänskliga rättigheter är intimt förknippat med demokrati och rättsstatens principer.

Om dina rättigheter kränks

Det finns ett flertal instanser som kan hjälpa dig få rätt eller upprättelse.

Vilka rättigheter finns?

Medborgerliga och politiska rättigheter

Till dessa räknas bland annat rätten till liv, rätten till en rättvis rättegång och åsiktsfrihet.

Ekonomiska, kulturella och sociala rättigheter

Till dessa räknas bland annat rätten till bostad, rätten till arbete och rätten till utbildning.

Särskilt skydd för individer som tillhör vissa grupper

Grupper såsom barn, kvinnor och personer med funktionsnedsättning har ett särskilt skydd.

# data[].attributes.attachment_link.description
På regeringen.se använder vi kakor för att löpande förbättra webbplatsen. Du väljer själv om du accepterar kakor. Läs om kakor Hoppa till huvudinnehåll Regeringen är ytterst ansvarig för att de mänskliga rättigheterna tillgodoses i Sverige. Regeringen har även ett ansvar att göra information om de mänskliga rättigheterna tillgänglig för allmänheten.

# data[].attributes.body
Arbetar för mänskliga rättigheter

# data[].attributes.attachment_link.description
Amnesty International består av 3 miljoner människor som kämpar för att de mänskliga rättigheterna ska gälla alla, alltid.

# data[].attributes.body
Arbetar för pressfrihet

# data[].attributes.attachment_link.description
Reportrar utan gränser är en ideell organisation som arbetar med press- och yttrandefrihetsfrågor.

# data[].attributes.body
Arbetar för mänskliga rättigheter

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Neste och staten har ansvar för förtrycket i Venezuela

Publicerad i Hufvudstadsbladet, 23 januari 2018: "Det halvstatliga Neste tar avstånd från korruption och mutor, men sluter ögonen för sin venezolanska samarbetspartner, helstatliga oljebolaget PDVSA, vars president är en hårdför militär som sitter i landets regering och som är ansvarig för omfattande människorätts- kränkningar," skriver John Stauffer och Erik Jennische vid Civil Rights Defenders.

# data[].attributes.attachment_link.title
(English) Open Art - the First Queer Art Festival in Moscow

# data[].attributes.attachment_link.description
(English) Last weekend, between 2-4 February, the Moscow Community Center for LGBT Initiatives hosted the first ever queer art festival in Moscow to celebrate open-mindedness and equality. Supported by Civil Rights Defenders, Open Art is a festival dedicated to freedom of creativity and self-expression of the LGBT community.

# data[].attributes.body
Hela listan!

# data[].attributes.body
("PP")

# data[].attributes.body
För att visa kunskaper och tankar.
Kod på Showbie: xx
Senast fredag v. xx kl. 16.00

# data[].attributes.body
För att träna och lära, inte lämna in

# data[].attributes.body
Ped. planering, Powerpoints m.m.