# data[].attributes.headline
L'exèrcit romà estava format per legions de 5.500 homes, dividides en unitats més petites (centúries) per tenir més mobilitat i més eficàcia.

# data[].attributes.subject
L'exèrcit romà estava format per legions de 5.500 homes, dividides en unitats més petites (centúries) per tenir més mobilitat i més eficàcia.

# data[].attributes.headline
L'expansió de Roma vorejava tot el Mar Mediterrani. Entre els anys 500 i 264 a.C. Roma va conquerir la península Itàlica. Entre els any 264 i 6o a.C. Roma es va enfrontar a Cartago la potència marítima que dominava el Mediterrani. Entre els anys 60 a.C. i 14 d.C., va conquerir Hispània, Gàl·lia, el nord d'Àfrica i l'Àsia Menor. Entre els anys 14 i 127  d.C. van fer les últimes conquestes. 

# data[].attributes.subject
L'expansió de Roma vorejava tot el Mar Mediterrani. Entre els anys 500 i 264 a.C. Roma va conquerir la península Itàlica. Entre els any 264 i 6o a.C. Roma es va enfrontar a Cartago la potència marítima que dominava el Mediterrani. Entre els anys 60 a.C. i 14 d.C., va conquerir Hispània, Gàl·lia, el nord d'Àfrica i l'Àsia Menor. Entre els anys 14 i 127  d.C. van fer les últimes conquestes. 

# data[].attributes.headline
Les conquestes van originar desigualtats socials, llavors a l'any 47 a.C., Juli César el van anomenar dictador i va ser la fi de la República Romana.

# data[].attributes.subject
Les conquestes van originar desigualtats socials, llavors a l'any 47 a.C., Juli César el van anomenar dictador i va ser la fi de la República Romana.

# data[].attributes.headline
Des del primer mil·lenni a.C., la península Itàlica estava habitada per pobles diversos: els llatins, els sabins i els etruscos. Al segle VIII a.C., els llatins i els sabins es van reagrupar per crear una vila al cim del turó Palatí: la van voltar amb un mur i es van organitzar i governar en forma de monarquia.

# data[].attributes.subject
Des del primer mil·lenni a.C., la península Itàlica estava habitada per pobles diversos: els llatins, els sabins i els etruscos. Al segle VIII a.C., els llatins i els sabins es van reagrupar per crear una vila al cim del turó Palatí: la van voltar amb un mur i es van organitzar i governar en forma de monarquia.

# data[].attributes.headline
 Cap a l'any 600 a.C., els etruscos van conquerir el Laci i van convertir Roma en una ciutat autèntica. Dels set reis que va tenir la primera Roma. Van aixecar un circ i un temple al cim del Capitoli, van construir la Cloaca Maxima. 

# data[].attributes.subject
 Cap a l'any 600 a.C., els etruscos van conquerir el Laci i van convertir Roma en una ciutat autèntica. Dels set reis que va tenir la primera Roma. Van aixecar un circ i un temple al cim del Capitoli, van construir la Cloaca Maxima. 

# data[].attributes.headline
Els reis de Roma acumulaven tots els poders: administraven justícia, dirigien l'exèrcit i eren grans sacerdots. Governaven amb l'ajuda d'un Senat, format pels membres de les grans famílies aristocràtiques.

# data[].attributes.subject
Els reis de Roma acumulaven tots els poders: administraven justícia, dirigien l'exèrcit i eren grans sacerdots. Governaven amb l'ajuda d'un Senat, format pels membres de les grans famílies aristocràtiques.

# data[].attributes.headline
L'any 509 a.C., les famílies aristocràtiques de Roma, amb el suport del poble van acabar amb l'últim rei etrusc: Tarquini el Superb que governava com un tirà. Roma es va convertir en una república.

# data[].attributes.subject
L'any 509 a.C., les famílies aristocràtiques de Roma, amb el suport del poble van acabar amb l'últim rei etrusc: Tarquini el Superb que governava com un tirà. Roma es va convertir en una república.

# data[].attributes.headline
L'any 47 a.C., després d'una guerra civil, Juli Cèsar es va fer amb tot el poder amb el títol de dictador. Va ser la fi de la República Romana.

# data[].attributes.subject
L'any 47 a.C., després d'una guerra civil, Juli Cèsar es va fer amb tot el poder amb el títol de dictador. Va ser la fi de la República Romana.

# data[].attributes.headline
August es va guanyar l'afecte de l'exèrcit per la seva generositat amb els legionaris; després, la del poble per la abundància dels repartiments de provisions, i després de tothom pels beneficis de la pau. 

# data[].attributes.subject
August es va guanyar l'afecte de l'exèrcit per la seva generositat amb els legionaris; després, la del poble per la abundància dels repartiments de provisions, i després de tothom pels beneficis de la pau. 

# data[].attributes.headline
Mes endavant, es van apropiar dels poders del Senat, dels magistrats i de les lleis. Ningú no se li va resistir. 

# data[].attributes.subject
Mes endavant, es van apropiar dels poders del Senat, dels magistrats i de les lleis. Ningú no se li va resistir. 

# data[].attributes.headline
Però el sistema de govern s'havia transformat completament, i va canviar de com era realment l'antic sistema.

# data[].attributes.subject
Però el sistema de govern s'havia transformat completament, i va canviar de com era realment l'antic sistema.

# data[].attributes.headline
A totes les províncies s'hi van construir ciutats noves, que es van unir per mitjà de voreres. La producció agrícola va augmentar i els tallers artesans van créixer. El comerç va conèixer una gran expansió gràcies als intercanvis marítims o fluvials.

# data[].attributes.subject
A totes les províncies s'hi van construir ciutats noves, que es van unir per mitjà de voreres. La producció agrícola va augmentar i els tallers artesans van créixer. El comerç va conèixer una gran expansió gràcies als intercanvis marítims o fluvials.

# data[].attributes.headline
Roma es va convertir en una ciutat de més d'un milió d'habitants.

# data[].attributes.subject
Roma es va convertir en una ciutat de més d'un milió d'habitants.

# data[].attributes.headline
La pau i l'estabilitat, van permetre una gran elevació arreu de l'Imperi. D'aquest període, en diem PAX ROMANA, als segles I i II.

# data[].attributes.subject
La pau i l'estabilitat, van permetre una gran elevació arreu de l'Imperi. D'aquest període, en diem PAX ROMANA, als segles I i II.

# data[].attributes.headline
Roma, una civilització que havia durat més de mil anys, va entrar en una greu crisi a partir del segle III, i això va fer que es dividís en dos imperis, l'Imperi d'Orient: capital Constantinoble, i l'Imperi d'Occident: capital Roma.

# data[].attributes.subject
Roma, una civilització que havia durat més de mil anys, va entrar en una greu crisi a partir del segle III, i això va fer que es dividís en dos imperis, l'Imperi d'Orient: capital Constantinoble, i l'Imperi d'Occident: capital Roma.

# data[].attributes.headline
A partir del segle II l'Imperi es va deteriorar i va haver d'enfrontar-se a una sèrie de problemes militars, polítics, econòmics i socials.

# data[].attributes.subject
A partir del segle II l'Imperi es va deteriorar i va haver d'enfrontar-se a una sèrie de problemes militars, polítics, econòmics i socials.

# data[].attributes.headline
Militars: a les fronteres de l'Imperi es van tornar insegures pels pobles germànics. Per protegir-se les ciutats van començar a aixecar muralles.

# data[].attributes.subject
Militars: a les fronteres de l'Imperi es van tornar insegures pels pobles germànics. Per protegir-se les ciutats van començar a aixecar muralles.

# data[].attributes.headline
Polítics: la autoritat de l'emperador es va debilitar i van freqüents els cops d'Estat militars. L'exèrcit es va convertir en l'única autoritat. I l'emperador va canviar molt sovint: entre els anys 235 i 265 s'hi van alternar fins a 30 emperadors legítims i més de 70 d'il·legítims.

# data[].attributes.subject
Polítics: la autoritat de l'emperador es va debilitar i van freqüents els cops d'Estat militars. L'exèrcit es va convertir en l'única autoritat. I l'emperador va canviar molt sovint: entre els anys 235 i 265 s'hi van alternar fins a 30 emperadors legítims i més de 70 d'il·legítims.

# data[].attributes.headline
Econòmics i socials: la falta d'esclaus va provocar una baixada de la producció agrícola i minera. Els atacs bàrbars van tallar les vies de comunicació. El comerç i l'artesania es van paralitzar i la població es va empobrir, això va provocar el descontentament social. 

# data[].attributes.subject
Econòmics i socials: la falta d'esclaus va provocar una baixada de la producció agrícola i minera. Els atacs bàrbars van tallar les vies de comunicació. El comerç i l'artesania es van paralitzar i la població es va empobrir, això va provocar el descontentament social. 

# data[].attributes.headline
Per poder governar millor l'Imperi davant els atacs germànics alguns emperadors van impulsar a fer algunes reformes importants. 

# data[].attributes.subject
Per poder governar millor l'Imperi davant els atacs germànics alguns emperadors van impulsar a fer algunes reformes importants. 

# data[].attributes.headline
Dioclecià (284-305): va buscar ajuda amb un segon emperador. Llavors va ser la tetrarquia.

# data[].attributes.subject
Dioclecià (284-305): va buscar ajuda amb un segon emperador. Llavors va ser la tetrarquia.

# data[].attributes.headline
Constantí (237-312): va fundar una nova capital a Orient, Constantinoble, més allunyada dels perill. També va reforçar l'exèrcit. 

# data[].attributes.subject
Constantí (237-312): va fundar una nova capital a Orient, Constantinoble, més allunyada dels perill. També va reforçar l'exèrcit. 

# data[].attributes.headline
Teodosi: amb l'objectiu de defensar l'Imperi, i el va dividir entre els seus fills: Arcadi i Honori. I a partir de l'any 395, es van separar l'Imperi d'Orient i l'Imperi d'Occident.

# data[].attributes.subject
Teodosi: amb l'objectiu de defensar l'Imperi, i el va dividir entre els seus fills: Arcadi i Honori. I a partir de l'any 395, es van separar l'Imperi d'Orient i l'Imperi d'Occident.

# data[].attributes.headline
A l'inici del segle V, els pobles germànics van entrar a l'Imperi romà d'Occident. L'Imperi d'Orient va ser anomenat Bizanci, més ric i més poblat, els emperador van poder mantenir defensar les fronteres contra els bàrbars, i preservar l'Imperi uns quants anys més. L'Imperi d'Occident, molt més 

# data[].attributes.subject
A l'inici del segle V, els pobles germànics van entrar a l'Imperi romà d'Occident. L'Imperi d'Orient va ser anomenat Bizanci, més ric i més poblat, els emperador van poder mantenir defensar les fronteres contra els bàrbars, i preservar l'Imperi uns quants anys més. L'Imperi d'Occident, molt més 

# data[].attributes.body
poder-hi