# data[].attributes.headline
Serviceloven er lavet i 1998 og dens formål er at fremme den enkelte borgers mulighed for at klare sig selv

# data[].attributes.subject
Serviceloven er lavet i 1998 og dens formål er at fremme den enkelte borgers mulighed for at klare sig selv

# data[].attributes.body
Har til formål at fremme befolkningens sundhed samt at forebygge og behandle sygdom, lidelse og funktionsnedsættelser hos den enkelte borger.

# data[].attributes.body
* Støtte til praktisk og personlig hjælp
*Rehabilitering og genoptræning
* Hjælpemidler
*Forebyggende og sundhedsfremmende indsats
*Forebyggende hjemmebesøg

# data[].attributes.body
Vi har tavshedspligt, når vi er ude og arbejde som SSH. Tavshedspligten vedrører private sager, og tavshedspligten er livslang. Det kan fx være helbredsforhold, økonomiske forhold, personlige forhold...

# data[].attributes.body
Enhver borger der får hjælp har ret til aktindsigt i egne omsorgsnotater. Det vil sige, at borgeren har ret til at se, hvad der er blevet dokumenteret (fx i Nexus) om borgeren og arbejdet med borgeren.

# data[].attributes.body
Borgeren kan låne midlertidige hjælpemidler af sygehuset, det kan feks. være en toiletforhøjer eller stokke.

# data[].attributes.body
1. Bestiller (myndigheden)
2. Udfører (hjemmeplejen eller privat firma)
3. Modtager (borger)
er et redskab til at styre og prioritere tildeling af hjælp

# data[].attributes.body
Hvis man får kendskab til at et barn (enhver under 18 år) udsættes for omsorgssvigt, har man pligt til at underrette myndighederne.

# data[].attributes.body
Borgeren kan låne hjælpemidler til varigt brug, det foregår igennem kommunen.
Der kan lånes rollator eller kørestol.
Disse ting kan udlånes gratis, og skal afleveres tilbage, hvis borgeren ikke har brug for hjælpemidlet mere.

# data[].attributes.body
* Øget fokus på retssikkerheden for borgeren
* Øget fokus på overholdelse af de økonomiske rammer og økonomistyring
* Øget fokus på kvalitetssikring og tilsynsvirksomhed
* Øget fokus på dokumentation og servicering af det politiske niveau

# data[].attributes.body
Borger, der får offentlig hjælp, har pligt til at oplyse myndighed om ændret forhold i sin situation, der gør han/ hun ikke længere har samme behov fx hvis barn er flyttet hjem hos borger og hjælper til.

# data[].attributes.body
Udleveres af bandagister, men betales af kommunen.
Hjælpemidlerne kan feks. være støttestrømper, benproteser eller ortopædisk fodtøj.

# data[].attributes.body
Borger skal give samtykke, hvis du vil videregive oplysninger om borger. Det er bedst at få samtykke på skrift. Hvis borger har svær sygdom fx demens, kan det være nødvendigt at videregive oplysninger uden samtykke.

# data[].attributes.body
- Formålet med hjælpen.
- Hvem der kan modtage hjælpen.
- Hvordan man får hjælpen.
- Hvor ofte man kan få hjælpen.
- Hvad der kan indgå i hjælpen.
- Hvad der ikke kan indgå i hjælpen.
- Om der er mulighed for fleksibel hjemmehjælp.
- Hvem der leverer hjælpen.
- Hvad leverandøren skal leve op til.
- Hvilke krav der er til den medarbejder, der udfører hjælpen.
- Hvordan der følges op på hjælpen.
- Hvilket lovgrundlag hjælpen bygger på.
- Hvor man kan klage.
- Hvordan man kan skifte leverandør.
- Hvordan man kommer i kontakt med visitationen.

# data[].attributes.body
BUM-modellen betød, at man fratog gruppelederen opgaven med at visitere til hjemmehjælpsopgaverne. så man fik en ny type stilling, en visitator, og adskilte de to funktioner. visitatorerne blev samlet fx. på rådhusene. BUM-modellen er med til at sikre, at borgeren får den hjælp, som de har ret til ifølge loven.

# data[].attributes.body
De kan afhjælpe problemer i den almindelige daglige husholdning.
Det kan feks. være opvaskemaskine, enhåndskartoffelskræller, knive med fortykkede skafter, eller kontorstole.

# data[].attributes.body
Indhold i ydelseskataloget: (Delt op i 14 punkter)
1. Personlig pleje
2. Psykisk pleje og omsorg
3. Målrettede pædagogiske opgaver
4. Undersøgelse og behandlinger
5. Ernæring
6. Medicingivning/-administration
7. Praktisk hjælp - rengøring
8. Praktisk hjælp - tøjvask
9. Praktisk - indkøb
10. Træning
11. Aktivitet
12. Forebyggelse og sundhedsfremme
13. Anden hjælp til borgeren
14. Vurderinger og administrative opgaver

# data[].attributes.body
SSH'er arbejder primært under serviceloven, men kan også fået uddelegeret opgaver under sundhedsloven

# data[].attributes.body
- Borgeren eller evt. pårørende kontakter visitationen.
- Der aftales et møde mellem visitator og borger.
- Borgeren oprettes i omsorgssystemet.
- Borgerens behov vurderes ud fra fælles sprog.
- Visitator bevilger serviceydelser ud fra kommunes ydelseskatalog og kvalitetsstandarderne.
- Visitator udarbejder et afgørelsesbrev, som sendes til borgeren. Der vedlægges en klagevejledning.
- Hjælpen sættes i gang.

# data[].attributes.body
Borger har ret til at hjælpe privat aktør til en visiteret opgave fra det offentlige, fx valg af privat rengøringsfirma i stedet for det almindelige personales rengøring.

# data[].attributes.headline
hjælpemidler - hvordan får man dem og hvilke?

# data[].attributes.subject
hjælpemidler - hvordan får man dem og hvilke?

# data[].attributes.body
Ifølge serviceloven kan borgere med nedsat funktionsevne få støtte til hjælpemidler fx rollator udlånes gratis men skal afleveres tilbage hvis behov ikke er der længere.
kropsbårne eller personlige: som fx støttestrømper, brystproteser osv betales af kommunen
Forbrugsgoder som hjælper i husholdningen ydes der ikke støtte til fra kommunen.