# data[].attributes.body
Un mediu curat este esenţial pentru sănătatea umană şi bunăstare. Totuşi, interacţiunile dintre mediu şi sănătatea umană sunt extrem de complexe şi dificil de evaluat. Aceasta face ca utilizarea principiului precauţiei să fie extrem de utilă. Cele mai cunoscute impacturi asupra sănătăţii se referă la poluarea aerului înconjurător, la calitatea proastă a apei şi la igienă insuficientă. Se cunosc mult mai puţine despre impacturile substanţelor chimice periculoase asupra sănătăţii. Zgomotul reprezintă o problemă emergentă de sănătate şi de mediu. Schimbările climatice, diminuarea stratului de ozon, pierderea biodiversităţii şi degradarea solului pot afecta, de asemenea, sănătatea umană.
I. Ce este poluarea?
Poluarea reprezintă contaminarea mediului înconjurător cu materiale care afectează sănătatea umană, calitatea vieții sau funcția naturală a ecosistemelor (organismele vii și mediul în care trăiesc). Chiar dacă uneori poluarea mediului înconjurător este un rezultat al cauzelor naturale, cum ar fi erupțiile vulcanice, cea mai mare parte a substanțelor poluante provine din activitățile umane. Se disting următoarele categorii: poluare fizică (incluzând poluarea fonică și poluarea radioactivă), poluarea chimică (produsă de diverse substanțe eliberate în mediu sub formă gazoasă, lichidă sau de particule solide), poluare biologică (cu germeni patogeni, substanțe organice putrescibile etc.).
Există două categorii de poluanți:

Poluanții biodegradabili sunt substanțe, cum ar fi cele conținute în apa menajeră, care se descompun rapid prin unele procese naturale. Acești poluanți devin o problemă când se acumulează mai rapid decât pot să se descompună.

Poluanții nedegradabili sunt substanțe care nu se descompun, sau se descompun foarte lent, în mediul natural. Odată ce apare contaminarea, este dificil sau chiar imposibil să se îndepărteze acești poluanți din mediu. Compușii nedegradabili cum ar fi diclor-difenil-tricloretanul, dioxinele, bifenilii policlorurați (BPC) și materialele radioactive pot să ajungă la nivele periculoase de acumulare și pot să urce în lanțul trofic prin intermediul animalelor. De exemplu, moleculele compușilor toxici pot să se depună pe suprafața plantelor acvatice fără să distrugă acele plante. Un pește mic care se hrănește cu aceste plante acumulează o cantitate mare din aceste toxine. Un pește mai mare sau alte animale carnivore care se hrănesc cu pești mici pot să acumuleze o cantitate mai mare de toxine. Acest proces se numește „bioacumulare

II. Efectele poluarii aerului:
În Europa, preocupările majore privind sănătatea în legătură cu mediul sunt legate de poluarea aerului în interior şi în exterior, calitatea inferioară a apei, igiena precară şi produsele chimice periculoase. Impacturile aferente asupra sănătăţii cuprind afecţiuni respiratorii şi cardiovasculare, cancerul, astmul şi alergiile, precum şi afecţiunile sistemului de reproducere şi tulburările de dezvoltare neurologică.
Pulberile fine în suspensie şi ozonul la nivelul solului sunt principalele ameninţări asupra sănătăţii de pe urma poluării aerului. Programul UE, Un aer curat pentru Europa , a estimat un total de 348 000 de decese premature pe an provocate de expunerea la particulele fine. La acest nivel de expunere, speranţa de viaţă medie se reduce cu aproximativ un an.
Cartea verde a UE privind expunerea la zgomot menţionează că aproape 20% din populaţia UE suferă de pe urma nivelurilor de zgomot pe care experţii în sănătate le consideră a fi inacceptabile, adică dintre cele care pot duce la enervare, perturbarea somnului şi efecte adverse asupra sănătăţii.
Transportul, în special în zonele urbane, este unul dintre factorii cheie care contribuie la expunerea umană la poluarea aerului şi la zgomot.
Se cunosc mult mai puţine despre impacturile substanţelor chimice asupra sănătăţii. Există o preocupare crescută pentru efectele expunerii la amestecuri de produse chimice la niveluri scăzute şi pe perioade îndelungate pe parcursul vieţii noastre, în special în perioada preşcolară şi în timpul sarcinii.
Substanţele chimice persistente cu efecte pe termen lung, precum bifenilii policloruraţi  şi clorofluorocarburile CFC şi cele utilizate în structurile de viaţă îndelungată - de exemplu materialele de construcţie - pot prezenta riscuri chiar şi după ce producţia a fost finalizată.
Mulţi poluaţi cunoscuţi ca având efecte asupra sănătăţii umane intră treptat sub control reglementat. Totuşi, există probleme emergente pentru care căile ecologice şi efectele asupra sănătăţii sunt încă greu de înţeles. Printre exemple se află câmpurile electromagnetice , produsele farmaceutice din mediu şi unele afecţiuni infecţioase (a căror răspândire poate fi afectată de schimbările climatice). Dezvoltarea sistemelor de „avertizare precoce” ar trebui încurajate pentru a scurta timpul dintre detectarea unui posibil pericol şi o acţiune sau intervenţie politică.
Sănătatea umană a fost ameninţată întotdeauna de pericole naturale precum furtunile, inundaţiile, incendiile, alunecările de teren şi secetele. Consecinţele acestora sunt agravate de o lipsă a promptitudinii şi de acţiunile umane precum defrişarea, schimbările climatice şi pierderea diversităţii.

# data[].attributes.attachment_caption
• Echipa:  Mocanu Diana, Pavel Andreea, Reculciuc Silviu, Tomulescu Iulia

# data[].attributes.body
Măsuri de prevenirea poluării aerului
- Folosirea transportului public în locul mașinii personale, măcar câteva zile pe lună.
- Folosirea în comun a unei mașini cu colegii de muncă pentru navetă.
- Folosirea mașinii doar dacă e în stare tehnică foarte bună (circuit EGR activ, anvelope umflate corect, plăcuțe de frână ecologice etc.)
călătorii cu mașina dacă nu sunt esențiale (poți merge și pe jos la cumpărături etc.)
- Intervenții masive în trafic pentru pedepsirea mașinilor neconforme (EGR scos etc., evident, necesită colaborare cu RAR).
- Crearea unui sistem de zeci de senzori de măsurare în timp real a calității aerului, dispuși atât în zonele cu trafic aglomerat, cât și în cele rezidențiale.
- Amenajarea spațiilor verzi, plantarea de copaci și de tufe verzi tot anul.

# data[].attributes.attachment_caption
• Echipa:  Mocanu Diana, Pavel Andreea, Reculciuc Silviu, Tomulescu Iulia

# data[].attributes.body
Ce este poluarea?
Poluarea este contaminarea mediului înconjurător cu materiale care interferează cu sănătatea umană, calitatea vieții sau funcția naturală a ecosistemelor (organismele vii și mediul în care trăiesc). Chiar dacă uneori poluarea mediului înconjurător este un rezultat al cauzelor naturale, cum ar fi erupțiile vulcanice, cea mai mare parte a substanțelor poluante provine din activitățile umane.

Efecte ale poluării aerului asupra sănătății noastre
Persoanele expuse la concentrații mari de poluanți atmosferici prezintă simptome de boli și stări de mai multă sau mai puțină gravitate. Aceste efecte sunt grupate în efecte pe termen scurt și pe termen lung.
Efectele pe termen scurt variază de la un simplu disconfort, cum ar fi iritația ochilor, nasului, pielii, gâtului, respirația șuierătoare, tusea și senzația de apăsare în piept și dificultățile de respirație, până la stări mai grave, cum ar fi astmul, pneumonia, bronșita și problemele pulmonare și cardiace. Expunerea pe termen scurt la poluarea aerului poate provoca, de asemenea, dureri de cap, greață și amețeli.
Efectele pe termen lung sunt cronice, durează ani de zile sau toată viața și se pot încheia chiar cu deces. În plus, pe termen lung, toxicitatea mai multor poluanți ai aerului poate induce, de asemenea, o varietate de cancere.

# data[].attributes.body
-Poluarea aerului este o problemă care ne amenință de ani de zile, deoarece se amplifică tot mai mult din cauza dezvoltării industriale și ajunge să ne afecteze calitatea vieții prin numeroase efecte vizibile. Schimbările climatice, calitatea aerului, în special în marile orașe, și efectele directe asupra organismului uman, prin dezvoltarea tot mai multor probleme ale sistemului respirator, sistemului nervos sau a altor organe vitale, cauzează milioane de decese anual și conduce, încet, către deteriorarea ecosistemului din care facem parte.

-Chiar dacă este o problemă extrem de complexă, care trebuie abordată la nivel global, micile schimbări încep de la fiecare dintre noi, iar rezultatele sunt ușor de sesizat. Fiecare afacere are obligația morală de a lua măsurile necesare pentru diminuarea poluării aerului și protejarea mediului inconjurator.
CE ESTE POLUAREA AERULUI?
-Aceasta este reprezentată de anumite substanțe chimice care pătrund în aerul pe care noi îl respirăm zilnic, substanțe ce pot dăuna organismului uman, dar și întregului ecosistem. Acestea pot sa fie reprezentate de gaze, substanțe lichide (în special atunci când ne raportăm la poluarea apelor) sau chiar solide. Cele mai multe dintre ele sunt produse chiar de către populație, în special de cei care activează în zone industriale sau în medii de afaceri predispuse la un comportament nociv față de mediu. De aceea, atitudinea unei afaceri sau a unui ,,brand,, față de mediul înconjurător și sustenabilitate este vitală.
EFECTELE POLUARII AERULUI
- Efectele pe care le resimțim cel mai puternic sunt cele care ne vizează direct, acționând asupra stării noastre de sănătate. Aceasta este influențată de cantitatea de substanțe nocive din aer la care ne expunem și segmentul de timp în care o facem. Astfel, avem efecte pe termen scurt, care se manifestă prin afecțiuni ale aparatului respirator (bronșită, pneumonie etc.), precum și printr-un disconfort constant (ochi iritați, nas înfundat, dureri de gât), în timp ce efectele pe termen lung iau forma unor boli incurabile (diverse tipuri de cancer, boli de inimă și boli respiratorii). Alte organe pot să fie afectate la rândul lor de poluarea aerului, descoperindu-se chiar și malformații genetice, în cazul unei expuneri la o cantitate considerabilă de agenți poluanți a mamei pe parcursul sarcinii. Cauzele care duc la poluarea aerului afectează, în special, persoanele cu o imunitate scăzută, segment în care se regăsesc persoanele în vârstă și copiii.
ECHIPA
-Danila Alesia-Andrada
-Dumitru Filip Stelian
-Tanase Tudor Stefan Nicolas
-Pascale Madalina

# data[].attributes.body
-Prima modalitate de a aborda această problemă este prin sensibilizarea și conștientizarea la nivelul societății. Aceste strategii trebuie dublate de implicarea factorilor de decizie înspre adoptarea politicilor de reducere a emisiilor din transport, energie și agricultură și investiții în a le face mai ecologice și mai durabile.
-După cum s-a menționat deja, tulburările respiratorii sunt strâns asociate cu inhalarea poluanților din aer. Acești poluanți vor invada căile respiratorii și se vor acumula la nivelul celulelor. Deteriorarea celulelor țintă ar trebui să fie legată de componenta poluantă implicată, precum și de sursa și doza acesteia. Efectele asupra sănătății depind, de asemenea, îndeaproape de țară, zonă, sezon și timp. O durată prelungită de expunere la poluant ar trebui să încline spre efecte pe termen lung asupra sănătății în raport și cu factorii de mai sus.

# data[].attributes.body
-In Europa, preocupările majore privind sănătatea în legătură cu mediul sunt legate de poluarea aerului în interior şi în exterior, calitatea inferioară a apei, igiena precară şi produsele chimice periculoase. Impacturile aferente asupra sănătăţii cuprind afecţiuni respiratorii şi cardiovasculare, cancerul, astmul şi alergiile, precum şi afecţiunile sistemului de reproducere şi tulburările de dezvoltare neurologică.

-Efectele pe termen scurt variază de la un simplu disconfort, cum ar fi iritația ochilor, nasului, pielii, gâtului, respirația șuierătoare, tusea și senzația de apăsare în piept și dificultățile de respirație, până la stări mai grave, cum ar fi astmul, pneumonia, bronșita și problemele pulmonare și cardiace. Aceste probleme pot fi agravate de expunerea pe termen lung la poluanți, care este dăunătoare sistemelor neurologice și respiratorii și poate provoca cancer sau deces.

ECHIPA
Andrei Pavel
Hubate Sofia
Marin Vlad
Iordan Maria