# data[].attributes.body
Erdvės suvokimo ugdymui labai tinka žaidimai, kuris daiktas (gyvūnas), objektas yra arti, o kuris toli. Tokius žaidimus galima žaisti ir su žaislinėmis figūrėlėmis, mašinėlėmis. Pvz. "Raudona mašina yra arti, o mėlyna toli. Parodyk, kuri mašinėlė yra arti?". Pažaiskite šį žaidimą ir su gyvūnais šiuose paveikslėliuose. Paprašykite vaiko nurodyti (pasakyti), kuris gyvūnas yra arti, toli?

# data[].attributes.body
Krypčių sąvokas įsiminti padeda judėjimas nurodyta kryptimi. Žaidimo forma organizuoju improvizuotas keliones po sodą, daržą, mišką. Pvz.: rudens temai naudojame sodo, daržo, miško gėrybes. Vaikai keliauja klausydamiesi žodinių instrukcijų: eik pirmyn, kol prieisi morkų pintinę; pasuk kairėn ir „nuskink“ obuolį; pasilenk žemyn ir apžiūrėk grybą.

Tėveliams patarčiau su vaikais dažniau pasivaikščioti mieste, aptariant krypčių sąvokas, kad vaikai geriau įsimintų kelią nuo namų iki darželio, mokyklos, parduotuvės ir atgal.

Svarbu, kad vaikai išmoktų skirti dešinę ir kairę kūno puses, kūno priekinę dalį ir už nugaros. Šioms sąvokoms įsisavinti padeda spalvinimo užduotys, kuomet vaikai turi skirtingomis spalvomis nuspalvinti objektus, judančius kairėn, dešinėn, aukštyn, žemyn. Galimi ir žaidimai su žodinėmis instrukcijomis, pvz. pažiūrėk dešinėn, kairėn, pakelk galvą aukštyn, palenk žemyn. Vaikai mėgsta pasakyti, ką mato kairėje, dešinėje, viršuje ar apačioje. Žodinės instrukcijos labiau patinka vyresniesiems, o mažyliai noriai renkasi spalvinimo užduotis.

# data[].attributes.body
Krypčių sąvokoms įsiminti padeda įvairūs laminuoti labirintai. Flomasteriu pirmyn brėžiame vingiuotą kelią. „Kelio“ pabaigoje grįžtame atgal: pirštuku nuvalome „nueitą“ kelią. Užduotis atlikta gerai, kai ant labirinto nelieka flomasterio žymės. Kur visa tai dingo? Ogi ant pirštuko!

# data[].attributes.body
Abiejų smegenų pusrutulių bendradarbiavimas reikalingas tam, kad perduoti informaciją iš vieno pusrutulio į kitą.🔄

Nepamirštame, kad už dešiniąją kūno pusę atsako- kairysis pusrutulis, o už kairiąją - dešinysis pusrutulis❗ Tuomet, kai jie dirba vienu metu - tai formuoja abiejų pusrutulių veiklą.

Tai reikalinga tam, kad aktyvuotųsi mąstymo procesas, gerėtų atmintis, dėmesys, taip pat formuotųsi elgesio reguliacija.

Abiejų pusrutulių bendradarbiavimo sutrikimai daro įtaką kalbos raidai, skaitymui, rašymui ir skaičiavimui.

Geras būdas lavinti abu smegenų pusrutulius - tai užduotys , kur abi rankos🙌 atlieka skirtingos krypties veiksmus vienu metu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pagal raides ir skaičius surask gyvūnėlius

# data[].attributes.headline
Ką suvalgys šiandien beždžionė? Padėk jai nueiti keliu. 

# data[].attributes.subject
Ką suvalgys šiandien beždžionė? Padėk jai nueiti keliu. 

# data[].attributes.headline
Ką valgys šuniukas? Padėk jam nueiti keliu. 

# data[].attributes.subject
Ką valgys šuniukas? Padėk jam nueiti keliu. 

# data[].attributes.headline
Kas kur gyvena? Padėk gyvūnams pareiti namo. Pasakyk, kur jie gyvena.

# data[].attributes.subject
Kas kur gyvena? Padėk gyvūnams pareiti namo. Pasakyk, kur jie gyvena.

# data[].attributes.headline
Skaičių kryptis. Vesk pirštuką keliu ir nurodyk, kokį skaičių apvedžiojai.

# data[].attributes.subject
Skaičių kryptis. Vesk pirštuką keliu ir nurodyk, kokį skaičių apvedžiojai.

# data[].attributes.body
Tik gimusį kūdikį jau supa įvairūs daiktai ir objektai. Erdvės vaizdinius formuoti ir orientuotis erdvėje mums padeda kinestezinis pojūtis, lytėjimas, uoslė, klausa, rega.

Ankstyvojoje vaikystėje vaikai išmoksta atsižvelgti į daiktų išsidėstymą erdvėje. Sunkiausia vaikams atskirti erdvės kryptis ir nustatyti daiktų erdvės santykius vienas kito atžvilgiu.

Erdvės suvokimas tampriai susijęs su kalba. Kuo tiksliau vaikas vartoja erdvės santykius reiškiančius žodžius, tuo geriau jis suvokia erdvę.

Orientavimasis erdvėje apima dydžio, formos vaizdinius, taip pat daikto skyrimo erdvėje, įvairių erdvės santykių supratimą (daikto vietos tarp kitų daiktų nustatymą, gilumos suvokimą ir kt.)

# data[].attributes.headline
Kodėl svarbu ugdyti erdvės ir laiko suvokimą?

# data[].attributes.subject
Kodėl svarbu ugdyti erdvės ir laiko suvokimą?

# data[].attributes.body
Erdvės ir regimasis suvokimas yra labai svarbus normaliam supančios aplinkos pajautimui. Esant erdvės ir regimojo suvokimo sutrikimams, vaikai sunkiau orientuojasi aplinkoje, popieriaus lape, turi per mažai žinių apie aplinkos daiktus ir jų panaudojimą, negali parodyti savo dešinės ar kairės rankos ir kt.

# data[].attributes.body
Lyginti daiktus pagal dydį, aukštį, ilgį, svorį, kiekį, spalvą ir pan.

Paprašyti įvardinti atliekamus arba atliktus veiksmus.

Suprasti ir vartoti žodžius, reiškiančius erdvės sąvokas (prielinksnius ir prieveiksmius).

Prielinksnių vartojimo galima mokyti nurodydami konkrečius daiktus. Įdėkite pieštuką į knygą ir klauskite:„Kur įdėjau pieštuką? Padėkite pieštuką ant knygos ir klauskite: „Kur padėjau pieštuką?“ Padėkite pieštuką prie knygos ir klauskite: „Kur pieštukas?“ Galima naudoti įvairius daiktus, žaisliukus. Labai dažnai vaikams           lengviau suprasti prielinksnius, negu patiems juos vartoti kalboje.

Paprašyti    nupiešti    piešinėlį    pagal erdvines žodines instrukcijas (žemai, aukštai, dešinėje, kairėje pusėje, šalia, virš, ant, po ir pan.). Paprašyti papasakoti, ką nupiešė savo piešinyje (paklausti, kur nupiešė saulutę, medį, namą; kas yra šalia, virš, po, ant ir pan.).

Nustatyti savo kūno dalių vietą (pvz. viršuje, apačioje).

Tiksliai vartoti žodžius, reiškiančius erdvinius daiktų tarpusavio santykius.

Atpažinti, skirti bei įsiminti matomus vaizdus, simbolius (formas, raides, skaičius ir pan.)

Kopijuoti, nupiešti taip pat.

Žaisti labirintus lauke, popieriaus lape.

Sudaryti sąlygas, kad vaikas vienu metu matytų, girdėtų, liestų, uostytų, ragautų, o patirtus įspūdžius bei pojūčius išreikštų kalba.

# data[].attributes.body
Laiko vaizdiniai formuojasi ilgai ir sudėtingai:

laiko suvokimo lygis susijęs su vaiko patirtimi, kurią įgyja stebėdamas supančią aplinką;

su vaiko amžiumi (kuo vaikas jaunesnis, tuo jo supratimas yra paprastesnis);

su laiko iliuzijos suvokimu, t. y. atrodymo, kad laikas bėga greičiau ar lėčiau, priklausomai nuo veiklos pobūdžio – įdomumo, emocionalumo, monotoniškumo.

Kaip padėti vaikams suvokti laiką?

Žaisti įvairius stalo, lauko žaidimus, kuriuose matuojamas laikas smėlio laikrodžiais.

Žaisti sieniniais laikrodžiais, kalendoriais.

Kasdienėse situacijose aptarti paros dalis (Kada keliesi/eini į darželį/pusryčiauji/pietauji/vakarieniauji? Kada visi žmonės miega?)

Dėlioti paveikslėlius, kurie iliustruoja įvairų paros metą: rytą, dieną, vakarą, naktį. Paklausti, kada taip būna?

Paklausti, kokia spalva nupieštum naktį (rytą, dieną, vakarą)? Kodėl?

Kokias žinai savaitės dienas? Kiek jų yra? Kaip vadinasi pirma (antra, trečia, ... ) savaitės diena? Kokia šiandien savaitės diena? Kokia bus rytoj? Kokia buvo vakar? Jei šiandien trečiadienis, tai rytoj bus? Kokiomis savaitės dienomis reikia/nereikia eiti į darželį?

Kokius metų laikus žinai? Kiek jų yra?

Koks dabar metų laikas?

Koks oras būna vasarą (rudenį, žiemą, pavasarį)?

Kaip žmonės rengiasi žiemą (pavasarį, vasarą, rudenį)?

Koks metų laikas pavaizduotas paveikslėliuose? Kodėl taip manai?

Sudėlioti iš eilės paveikslėlius, kuriuose pavaizduoti įvairūs metų laikai.

Koks metų laikas būna po žiemos?

Susieti spalvas su metų laikais (pvz.: balta – žiema, žalia – pavasaris ir pan.)

# data[].attributes.attachment_link.title
KOKIE TAI METŲ LAIKAI, PRIKLIJUOK, NUSPALVINK

# data[].attributes.attachment_link.title
VIRŠ MEDŽIŲ PRIKLIJUOK METŲ LAIKŲ PAVADINIMUS