# data[].attributes.body
1806 - napoleonin ranska asetti iso-britannian kauppasaartoon

1807 - tilsistin rauha - venäjä liittyi kauppasaartoon, tehtävänä painostaa ruotsi osallistumaan

ruotsi ei halunnut koska kustaa IV adolf ei tykännyt napoleonista, plus kaupankäynti ruotsille tärkeää.

aI uhkavaatimuksia ruotsille

1808 - venäjä hyökkäsi ruotsiin talvella

venäjä valloitti suomen helposti, valloitti myös viaporin jolloin ruotsilla ei mahdollisuuksia enää

1809 - aI kutsui suomen säädyt porvoon valtiopäiville -> suomi sai autonomian, säädt vannoivat uskollisuutta aI

suomessa säilyi perustuslaki ja säädyt.

keisari ylin päätösvalta, suomessa senaatti (like hallitus) jonka puheenjohtaja kenraalikuvrnööri edusti keisaria, muut jäsenet suomalaisia

suomen verot jäi suomelle

- suomalaiset ajattelivat että tällöin syntyi suomen valtio

# data[].attributes.body
1919 - keväällä eduskuntavaaleissa monarkistit ryhmittyivät kokoomukseksi

- heinäkuussa suomesta taas tasavalta, presidentille poikkeuksellisen suuret valtaoikeudet (voimassa 2000 asti)

- ensimmäiset presidentinvaalit, 1. Kaarlo Juho Ståhlberg

- kieltolaki astui voimaan

suomi oli sisällissodan jälkeenkin jakautunut

- tärkeät ammatit kuten poliisi tai opettaja oli kaikki valkoisia

- viranomaiset yrittivät tukahduttamaan kommunismin ja valtiokriittiset mielipiteet

- 16.5. oli vapaussodan muistojuhla valkoisten voiton kunniaksi

- 1800-luvulla syntynyt kansallismielisyys ja venäjä-vastaisuus oli voimakkaita valkoisten keskuudessa

- suojeluskuntalaitos jatkoi toimintaa vapaaehtoisena maanpuolustusjärjestönä

- kouluissa opetettiin valkoisia arvoja

porvarit ja sosiaalidemokraatit hallitsivat eduskuntaa 1919-> ja halusivat poistaa kuilun punaisten ja valkoisten välillä

- punavankien armahduksia

- ståhlberg oli kova

- sdp hylkäsi väkivallan

- punaisten neuvostovenäjälle paenneet johtajat perustivat skp (kommunismi) ja osallistuivat peitepuolueilla politiikkaan

- suomesta lähti vapaaehtoinen retkikunta taistelemaan itä-karjalasta, mutta se jäi neuvostoliitolle

1920 -luvulla nousi taas kieliriita

- kahdeksan tunnin työpäivä otettiin vähitellen käyttöön

- progressiivinen verotus

-luvun euroopassa uskottiin rauhan säilymiseen

- suomessa ei oikein ollut kokemusta ulkopolitiikasta eikä vaihtuilla hallituksilla yhteistä linjaa ulkopolitiikasta

- suomi liittyi kansanliittoon

- punaiset voittivat venäjällä

- tarton rauhassa sovittiin rajasta leninin kanssa

# data[].attributes.body
Ruotsi liitti itseensä Suomen (suomi ei siis ollut vielä asia mutta nyt seon yhtenäinen)

nämä itäiset osat liitettiin katoliseen kirkkoon ja itäiset novgorodiin ja ortodoksiseen kirkkoon

# data[].attributes.body
1323 - pähkinäsaaren rauha - rajalinja idän ja lännen välillä

# data[].attributes.body
suomeen tuli voimaan ensimmäiset kirjoitetut lait

# data[].attributes.body
reformaatio, ruotsista ja suomesta tuli luterilainen

# data[].attributes.body
hallinto vakiintui - asioista päätti säädyt tukholman säätyvaltiopäivillä

merkantilistinen ajattelu - tarkoituksena kasvattaa maan taloutta, vienti suurempi kuin tuonti (kaupankäynti maalla pääosin kielletty) -> 1800-luvulle asti

maahan perustettiin ruukkeja

1640

virkamiesten kouluttamiseksi perustettiin turun akatemia (ruotsin hallinto hierarkinen)

suomen sivistyneistö puhui ruotsia

# data[].attributes.body
kuninkaasta tuli itsevaltias, länsieurooppalainen säätylaitos levisi suomeen (talonpojat itsenäisempiä

# data[].attributes.body
1812 - suomelle palautettiin ne alueet jotka ruotsi oli menettänyt sodissa

pääkaupunki siirrettiin helsinkiin

säädyt tyytyväisiä aI politiikkaan

suomi sai jäädä luterilaiseksi, suomen armeija lakkautettiin, porvaristo sai säilyttää kauppayhteytensä tukholmaan

1820 - finlaysonin tehdas perustettiin, 40-luvun lopulla suomen suurin yritys

1850-luvulla perustettiin ruukkeja, rakennettiin saimaan kanava, suomen kielen opetusta lisättiin

1855 - aII nousi valtaan ja uudisti

# data[].attributes.body
1860 - kansakouluasetus, kaupunkeihin perustettiin kansakouluja, maaseuduilla kirkko vielä

- suomen markka otettiin käyttöön

1862 - ensimmäinen rautatie helsingistä hämeenlinnaan

1863 - valtiopäivät uudestaan (pitkä tauko lol)

- kieliasetus, suomen kielen piti päästä tasa-arvoiseen asemaan ruotsin kielen kanssa

1865 - kunnallisuudistus, perustettiin n. 500 kuntaa, kirkko ja kunta erikseen, kirkon tehtävänä terveydenhuolto ja pitää huolta köyhistä

viimeiset nälkävuodet - maatalouden tuotanto laski, useita peräkkäisiä katovuosia -> elintaso laski ja taudit liisäntyi

1867 - kesä alkoi kuukauden myöhässä

vuosina 66-68 kuoli melkeen 300000 ihmistä

senaattia syyteltiin hidastelusta ongelmien torjunnassa, mutta väkiluku oli kasvanut koska kuolleisuus oli laskenut, ruokaa ei vaan ollut tarpeeksi

nälkävuodirn jälkeen - maatalous uudistui nopeasti -> viljan viljely vaihtui karjatalouteen, puun kysyntä nousi

maaseudun elintasoerot kasvoi

metsienhakkauskiellot poistettiin

taloudellinen liberalismi - vapaa kilpailu johtaa talouskasvuun

holhouslaki vapautti yksinelävän naisen miehen holhouksesta

# data[].attributes.body
1870-luvulla perustettiin ensimmäiset raittiusseurat, ihmiset jakautuivat fennomaaneihin ja svekomaaneihin. ruotsinkielisiä nimiä muutettiin suomenkielisiksi, kielitaistelu -> ensimäiset puolueet

1971 - saksa, uusi suurvalta

1878 - perusstettiin suomen sotaväki

1879 - yleinen elinkeinovapaus ja ihmisten muuttovapaus

1880-> valtiopäivät kokoontui kolmen vuoden välein, siirryttiin sähkövaloihin tehtaissa

perustettiin suomen ensimmäinen työväenyhdistys helsingissä

1884 - suomen naisyhdistys, joka vaati parempia oikeuksia ja koulutusmahdollisuuksia naisille

1890 - postimanifesti, lopetti suomen postilaitoksen

1894 - nII astui valtaan

1899 - perustettiin ensimmäinen työväenpuolue (later sdp)

- helmikuun manifesti, venäjällä määrätään lait ja ne tulee voimaan myös suomen alueella, venäjästä tuli ylempien virastojen kieli, kouluissa lisättiin venäjän kielen opetusta

- taiteilijat järjestivät juhlan tarkoituksena antaa tukea ja kerätä rahaa suomen lehdistölle

# data[].attributes.body
1901 -asevelvollisuuslaki lakkautti (taas) suomen armeijan, papit kieltäytyivätt lukemasta kutsuntailmoituksia jumalanpalveluksissa ja kutsutut pakenivat jopa amerikkaan asti

1903 - bobrikovista tuli diktaattori? suomessa?

1904 egen schauman ampui bobrikovin ja itsensä

1905 - venäjä hävisi sodan japania vastaan

- suomessa suurlakko

- marraskuun manifesti, venäjä keskeytti helmikuun manifestin tulkitsemisen ja poisti kenraalikuvernöörin diktaattoriuden

- punainen julistus, vaadittiin yleisellä ja yhtäläisellä äänioikeudella kokoontuva kansalaiskokous

- suomi sai autonomiansa hetkeksi takaisin

- 1905-> alettiin uudestaan perustaa punakaarteja

1906 - eduskunta perustettiin

- yleinen äänioikeus, joka koski molempia sukupuolia, ikäraja 24 vuotta, myös vaalikelpoisuus kaikille

- schauman haudattiin uudelleen porvooseen

1907 - ensimmäiset eduskuntavaalit

1908 - maalaisliitto puolue

- venäjä lisäsi viranomaistensa valtaa vaikuttaa suomeen

1912 - yhdenvertaisuuslaki lisäsi venäläisten oikeuksia suomessa

1914 - ensimmäinen maailmansota alkoi

# data[].attributes.body
länsieurooppalaiset aatteet ja taidevirtaukset tuli suomeen

- eurooppalainen valistus - korosti hyötyä ja järkeä -> erilaisia seuroja

suomen alueella käytiin paljon taisteluja venäjän ja ruotsin välillä -> kaksi miehitystä, isoviha ja pikkuviha

ruotsi menetti alueita venäjälle

# data[].attributes.body
1921 - oppivelvollisuuslaki

- suomi ja muut venäjästä irronneet rajavaltiot suunnittelivat poliittista ja sotilaallista yhteistyöstä, mutta sitä ei toteutettu

- kansainliitossa sovittiin ahvenanmaan kohtalosta, saari itse halusi olla ruotsia mutta suomi sai ja antoi itsehallinnon

1922 - kielilaki turvasi ruotsinkielisen vähemmistön aseman

- maanhankintalaki lex kallio antoi tilattomalle väestölle mahdollisuuden lunastaa omaa maata

- köyhäinhoitolaki toi työnantajalle enemmän velvollisuuksia ja vastuuta työntekijöitä kohtaan

- kaupunki houkutteli nuorisoa, varsinkin naisia

- kaupunkilaisnaiset kävi töissä

- nopea talouskasvu, maailmansotien välissä suomen kokonaistuotanto kaksinkertaistui

- neuvostoliitto perustettiin

- suomen suhde neuvostoliittoon oli avoimen epäluuloinen

1925 - 2. Lauri Kristian Relander

1929 - kommunistunuoret lapualla -> lapuanliike, väkivaltainen oikeistoradikaali liike, tavoitteena kieltää kommunismi

- lapualaiset muiluttivat kommunistiepäiltyjä neuvostoliittoon

# data[].attributes.body
päätettiin aloittaa Viaporin linnoituksen rakentaminen

# data[].attributes.body
- yhdysvalloista levisi lama

- suomen suhde ruotsiin alkoi lämmetä ja suomi alkoi suuntautua pohjoismaisemmaksi

1930 - avioliittolaki, nainen ei enää miehensä holhouksessa

- suomalaiset ansaitsivat enemmän kuin ennen, paremmin koulutettuja, vähemmän töissä ja taloudellinen tulevaisuus turvattu

- lapuanliikkeen talonpoikaismarssi helsingissä, hallitus erosi ja presidentti hajotti eduskunnan

- kommunismi kiellettiin suomessa

- ståhlberg muilutettiin joensuuhun -> maltillisemmat porvarit alkoivat vasustaa liikettä

1931 - pahin lamavuosi

- 3. Per Evind Svinhufvud

1932 - kieltolaki poistui

- mäntsälän kapina helmikuussa

- sosiaalidemokraatti piti puheen

- lapualaiset piiritti

- tappelu

- svinhufvud laukaisi tilanteen radiossa

- lapuanliike lakkautettiinin -> toimintaa jatkoi ikl (isänmaallinen kansanliike) joka ihannoi fasismia

- neuvostoliitto sopi suomen kanssa hyökkäämättömyyssopimuksen

1933 - hitler nousi saksan johtoon

- saksa erosi kansainliitosta ja alkoi varustautua sotilaallisesti

1934 - puserolaki kielsi punalippujen ja hakaristien etc. käytön julkisissa tilaisuuksissa

1937 - kansaneläkelaki takasi jokaiselle minimieläkkeen

- 4. Kyösti Kallio

1938 - itävalta liitettiin saksaan

- stalinin sihteeri tuli neuvottelemaan suomen hallituksen kanssa saksan uhasta, suomi sanoi että mepäs ollaankin puolueettomia

- münchenin kokous

# data[].attributes.body
kevät

- helmikuun (maaliskuun) vallankumous -> nII syrjäytettiin ja väliaikainen hallitus, perui venäläistämistoimet suomessa

- suomeen syntyi järjestysvaltatyhjiö

kesä

- kesällä erityisen huono elintarviketilanne

- valtalaki, korkein päätäntävalta paitsi ulkopolitiikassa ja sotilasasioissa suomella, jäi toteutumatta heinäkuussa

- maaseudulla perustettiin suojeluskuntia

syksy

- lokakuussa eduskuntavaalit

- lokakuun (marraskuun) vallankumous bolsevikit nousi valtaan -> antoi uskoa suomen työväestölle

- marraskuussa yleislakko

talvi

- suomi itsenäistyi, tunnustamispyynnöt lähetettiin saksaan, ranskaan, iso-britanniaan ja muille pohjoismaille, jotka kieltäytyivät ennen kuin venäjä hyväksyi (joka hyväksyi?)

- perustuslaissa maan viralliset kielet suomi ja ruotsi, valtiomuoto tasavalta

# data[].attributes.body
1918 - 12.1. senaatti sai eduskunnalta valtuudet luoda maahan luja järjestysvalta -> mannerheim

- suojeluskunnista tehtiin hallituksen joukot -> työväki yllyyntyi vallankumoukseen

- 28.1. punaiset aloittivat vallankumouksen

- espanjantauti

- viro antoi itsenäisyysjulistuksensa mutta sitäei hyväksytty -> sota neuvostovenäjää vastaan, suomi auttoi

sisällissodan jälkeen monarkismi nousi, asioista päätti tynkäeduskunta, sdp oli yhtä edustajaa vaille kokonaan pois, niukka enemmistö eduskunnasta oli monarkisteja

-> suomesta alettiin valmistelemaan monarkiaa heti huhti- toukokuussa

valtionhoitajaksi svinhufvud, senaatin puheenjohtajaksi paasikivi

9.10. eduskunta valitsi suomen kuninkaaksi hessenin prinssi friedrich karl

- karl ei ollut ihan varma koska kannatuksen kapeus eduskunnassa ja sillä kesti kauan antaa vastaus

saksa oli suomessa pelastaja venäjän bolsevikeilta ja suomessa luotettiin saksan voittoon

- saksassa vallankumous ja vilhelm luopui kruunusta -> suomi hylkäsi saksalaisen ulkopolitiikkansa

- suomi lähestyi ympärysvaltoja ja iso-britannia ja yhdysvallat antoi itsenäisyysjulistuksen ehdoksi että suomi katkaisee siteet saksaan

- saksan häviön jälkeen ympärysvallat yritti estää sosialistisen venäjän synnyn sekaantumalla sisällissotaan

12. valtionhoitajaksi mannerheim

# data[].attributes.body
- punaiset miehittivät valtiorakennukset ilman vastarintaa

- punakartin poliittinen johto perusti helsinkiin kansanvaltuuskunnan

- osa hallituksesta pakeni vaasaan ja perusti vaasan senaatin

- valkoiset aloitti vapaussodan ja venäläisten riisumisen aseista

- sisällissota kun valkoiset ja punaiset taistelivat venäjältä (punaisille) lähetetystä asejunasta

- punaiset hallitsivat eteläsuomen kaupunkeja, valkoiset junia, pietarin rata punaisilla

- tärkeimmät taistelut käytiin tampereella -> valkoiset onnistui valloittamaan kaupungin huhtikuunalussa

- valkoiset säätivät sodan aikana yleisen asevelvollisuuden valvomilleen alueille

- valkoiset sai apua ruotsista ja saksasta, punaiset venäjältä (vähäisesti koska oma vallankumous kesken)

- terrorin uhreina kuoli aika paljon porukkaa, eli tapettiin taistelun ulkopuolella koska miksi ei

- punaisilla oli taistelevia naisia ja valkoiset oli kauhuissaan tästä

# data[].attributes.body
1939 - vuosilomalaki

- elokuva helmikuun manifesti kuvasi venäläistämiskautta nationalistisesti

- hitler valloitti loput tsekkoslovakiasta

23.8. saksa ja neuvostoliitto sopivat hyökkäämättömyyssopimuksen

1.9. saksa hyökkäsi puolaan (toinen maailmansota)

- neuvostoliitto vaati sopimuksia etupiirimailtaan

- suomi sanoi lopulta ei

26.11. mainilan laukaukset

30.11. talvisota alkoi

- suomen hallitus erosi ja tilalle nimitettiin uusi hallitus

- neuvostoliitto suostui neuvottelemaan vain oman terijoen hallituksensa kanssa

- suomalaisilla oli sodan alussa pulaa varusteista ja neuvostoliitto luotti omaan määrälliseen ylivoimaansa

- suomalaisilla oli etuna maansa hankalat olot ja niiden tuntemus

- raatteentie?

1940

13.3. moskovan rauha (ei välirauha)

- isobritannia ja ranska lupasivat apua jos suomi pyytäisi

- saksa halusi hieroa sopimuksia suomen kanssa

- neuvostoliitto oli ilkeä öykkäri

- viro liitettiin neuvostoliittoon

- suomen ja neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seura perustettiin

5. Risto Heikki Ryti

- saksa valloitti tanskan, norjan, belgia, hollannin ja ranskan

- neuvostoliitto liitti itseensä baltian maat

- elokuussa saksa kävi suomen kanssa salaisia neuvotteluja

- hitler levitti suojaavan sateenvarjonsa suomen ylle

- joulukuussa hitler alkoi valmistella hyökkäystä neuvostoliittoon

# data[].attributes.body
1941

22.6. operaatio barbarossa (saksa hyökkäs neuvostoliittoon)

- suomi julistautui puolueettomaksi

- neuvostoliitto pommitti -> suomi hyökkäsi

- saksa ja suomi arveli sodan menevän nopeasti ohi (spoiler alert, ei mennyt)

- mannerheim käyttäytyi vähän cringesti

- viipuri ei oo osa suomea?!

- taistelu muuttui asemasodaksi

- jatkosodan hyökkäysvaihe kävi suomelle kalliiksi, mutta saksa vaati hyökkäysten jatkamista

- isobritannia painosti suomea lopettamaan hyökkäämisen -> julisti sodan 6.12.

1942 - alkuvuodesta uskottiin vielä saksan voittoon

1943 - helmikuussa suomen johtajat tajusivat, ettei saksa voittaisi

- keväällä suomi yritti yhdysvaltojen kautta tiedustella välirauhan mahdollisuutta, neuvostoliitto halusi pitää vuoden 1940 rajat, suomi vuoden 1939

# data[].attributes.body
1944 - alkuvuodesta suomi ja neuvostoliitto aloittivat taas neuvottelut

- neuvostoliitto painosti suomea pommittamalla

- stalin vaati suomelta ehdotonta antautumista

- saksa painosti suomea jatkamaan sotaa katkaisemalla vilja- ja asetoimituksia

9.6. neuvostoliitto käynnisti suurhyökkäyksen karjalan kannaksella

- hyökkäys ei ollut täysin yllätys, mutta iso

- mannerheim pyysi saksalta apua

20.6. neuvostoliitto miehitti viipurin

22.6. ribbentrop tuli saksasta neuvottelemaan aseavusta, ehtona ei välirauhaa

- ryti lupasi ettei hän tai hänen hallituksensa tekisi välirauhaa

- heinäkuussa suomalaiset saivat merkittäviä torjuntavoittoja

- neuvostoliitto keskittyi taistelemaan saksaa vastaan

- neuvostoliitto luopui vaatimasta ehdotonta antautumista ja suomi tarttui tilaisuuteen sopia erillisrauha

- ryti erosi purkaakseen sopimuksensa

6. Carl Gustaf Emil Mannerheim

- rytistä tuli historiallinen veijari

19.9. solmittiin moskovan välirauha

- vuoden 1940 rajat, suomi luovuttaa petsamon, neuvostoliitto vuokraa porkkalan tukikohdan 50 vuodeksi, suomi maksaa 300 miljoonaa sotakorvauksia, rankaisee sotarikollisia, kieltää fasismin, sallii kommunismin, karkottaa saksalaiset ja palauttaa armeijansa rauhavahvuuteen

- suomea ei miehitetä jei

- välirauhan jälkeen suomen poliittinen tilanne oli tosi epävarma

- syyskuussa suomeen tuli liittoutuneiden valvontakomissio valvomaan rauhanehtojen noudattamista

- suomen armeijan sisäpiiri piilotti paljon aseita mahdollista miehitystä varten

- hallituksella oli evakuointisuunnitelma

# data[].attributes.body
- suomi käy omaa erillissotaansa neuvostoliittoa vastaan

- saksa olisi halunnut poliittisen sopumuksen, mutta suomi ei suostunut

- suomen hallitus esitti suomen olevan uhri

- ryti painosti erillissotaa puheissaan

- saksa kieltäytyi auttamasta neuvostoliittoa vastaan ilman poliittista sopimusta -> ryti-ribbentrop

- sopimuksen tärkeydestä ollaan nykyään erimieltä

- iso-britannia ei huijautunut

- talvisodassa isobritannia oli ollut suomen puolella, mutta nyt se näki suomen saksan liittolaisena

- erillissotaa korostettiin myös sodan jälkeen

- suomi oli actually saksan liittolainen

- maat valmistautuivat hyökkäyseen yhdessä, yhteinen vihollinen

- suomi salli miesten lähteä sotilaskoulutukseen saksaan

- suomi ei koskaan oikein suostunut ilmoittamaan motiivejaan sodalle

- suomi ei tuhonnut siviilejä kuten saksa

- suomi ei halunnut ärsyttää neuvostoliiton läntisiä liittolaisia

- suomesta myös luovutettiin saksaan siviilejä ja sotavankeja

- yleinen viesti pitkään oli että suomesta luovutettiin kahdeksan pakolais-juutalaista vahingossa

- oikeasti niitä oli melkeen 3000, juutalaisia, kommunisteja ja puna-armeijan poliittisia komissaareja

- osa luovutuksista tehtiin vapaaehtoisesti

- suomi oli tietoinen että luovutetut saattaa kuolla

- suomessa ei ollut yleisesti tiedossa holokaustin mittakaava

- suomessa oli lista maan juutalaisista, mutta kaikkia ei suostuttu luovuttamaan

- neuvostoliittoon luovutettiin rauhan jälkeen noin 60 000 ihmistä pakon edessä

- tästäkin vaiettiin, mutta moni heistä joutui pakkotyöhön tai vankileireille

- suomella oli keskitysleirejä karjalassa

# data[].attributes.body
- naisten ja varsinkin lottien tekemisiä seurattiin tarkasti

- miehet rintamalla pelkäsi naisten pettävän heitä

- pohjoissuomessa syntyneitä suomalaisten naisten ja saksalaisten sotilaiden lapsia syrjittiin

- naisten odotettiin uhrautuvan perheensä puolesta sittenkin kun miehet palasi

- sodan aikana oli mielenterveysongelmia (duh)

- heroiinia käytettiin kipulääkkeenä lol

- sukupuolitautien määrä lisääntyi kun pelättiin kuolemista

- sodan aikana solmittiin paljon avioliittoja

- sodan jälkeen melkein kaikki oli raskaana -> suuret ikäluokat

- porukka oli traumatisoitunutta mutta mielenterveyttä ei osattu hoitaa

- 50 000 lasta jäi sotaorvoiksi

- 70 000 - 80 000 lasta lähetettiin ruotsiin

44-48 pidettiin suomessa vaaran vuosina. todellista vaaraa ei kuitenkaan ollut, ihmiset vaan pelkäsi

- pelättiin että neuvostoliitto hyökkää tai miehittää suomen tai kommunistit tekee vallankumouksen

- moskovan välirauhan ehdot ja poliittiset tapahtumat lisäsivät pelkoa

- suomen asekätkentä paljastui ja pelättiin mitä neuvostoliitto tekee, reaktio oli kuitenkin vaisu

- neuvostoliitto tajusi, että suomi on edelleen valmis puolustautumaan

- suomi ja saksa tekivät salaisen sopimuksen saksan vetäytymisestä ja suomi järjesti valehyökkäyksiä

- neuvostoliitto halusi kovempia toimia -> lapin sota

- suomalaiset teki maihinnousun tornioon ja hyökkäsivät saksalaisiin

- saksalaiset taistelivat takaisin vetäytyessään

- lappi poltettiin (:

- sotakorvauksia alettiin maksaa heti rauhan alettua

- korvausten määrä tuplaantui koska neuvostoliitto sitoi sen ennen sotia olleeseen dollarin kurssiin ja deflaatio

- pakolaisia laitettiin peltotöihin

- evavkkoja syrjittiin ):

- kommunismi piti taas sallia ja skdl oli kaksi paikkaa hallituksessa syksyllä 44

# data[].attributes.body
1945 - keväällä valvontakomissio sanoi että suomessa pitäisi tuomita sotaan syylliset

- syyllisiksi painostettiin päättäjiä, jotka olivat johtaneet suomen sotaan saksan rinnalla

- maaliskuussa oli ensimmäiset eduskuntavaalit kaikissa sotaan osallistuneissa maissa

- neuvostoliitto antoi ymmärtää että sota-aikaisten poliitikkojen tulisi erota

- skdl sai 49 kansanedustajaa

- syksyllä aloitettiin sotasyyllisyysoikeudenkäynti

- tuomio oli muutaman vuoden ehdottomia vankeuksia

- tuomittuja oli 7 sota-aikana hallituksen poliitikkoa ja berliinilähettiläs + ryti joka sai kymmenen vuotta vankeutta

- suomessa ajateltiin että tuomiot oli vääriä ja perustuslain vastaisia koska tekohetkellä teot eivät olleet laittomia

- tuomiot on poliittinen sotakorvaus

1946 - hallitus vaihtui

7. Juho Kusti Paasikivi

- kommunistit halusivat ottaa tehtaat yhteisomistukseen ja puhdistaa suomen fasisteista

- ihmiset pelkäsivät kommunisteja

- suomen ja paasikiven ulkopoliittinen linja perustui neuvostoliiton myötäilemiseen sen kaatumiseen asti (paasikivi-kekkonen-linja)

1947 - pariisin rauha päätti toisen maailmansodan

- suomi kkieltäytyi yhdysvaltojen tarjoamasta marshhall-avusta koska pelkäsi neuvostoliittoa. suomi sai silti lainoja yhdysvalloista

- syksyllä valvontakomissio poistui suomesta

- neuvostoliitto solmi YYA -sopimuksia kansandemokratioiden kanssa

# data[].attributes.body
1948 - neuvostoliitto ehdottaa YYA -sopimusta suomelle, mutta suomi pelkää

- suomi laatii oman ehdotuksensa sopimuksesta joka ei ole niin neuvostoliittomyönteinen ja neuvostoliitto suostuu

- suomi totesi sopimuksessa, että on puolueeton ja pysyy suurvaltakiistojen ulkopuolella

- paasikivi painotti että suomi ei ole miehitetty eikä niin tule käymään

- keväällä kommunistit kaappasivat vallan tsekkoslovakiassa

- suomessakin pelättiin vallankaappausta

- viranomaiset olivat koko kevään valmiustilassa

- kesällä järjestettiin eduskuntavaalit

- kommunistit eivät päässeet hallitukseen

- vaaran vuosien ajateltiin loppuvan nyt

1950 -luvun vaihteeseen mennessä suomen suhde neuvostoliittoon vakiintui. suomi oli silti itsenäinen maa ja määräsi itse itseänsä

- paasikivi valittiin uudestaan ja kekkosesta tuli pääministeri

1952 - helsingin olympialaiset

- armi kuusela valitaan miss universumiksi

- viimeinen sotakorvausjuna lähti neuvostoliittoon

1953 - stalin kuoli

1955 - suomi liittyy pohjoismaiden neuvoston ja YKn jäseneksi

1956 - neuvostoliitto palauttaa porkkalan

- neuvostoliitto tunnusti ensimmäistä kertaa sodan jälkeen suomen puolueettomuuden

8. Urho Kaleva Kekkonen

- suomi antoi sotilaita turvaamaan rauhaa suezilla

1957 - EEC perustetaan

1958 - eduskuntavaalien jälkeen suomen ja neuvostoliiton välit kylmenivät

- neuvostoliitto paheksui hallituksen kokoonpanoa ja veti suurlähettiläänsä pois suomesta ja katkaisi meneillään olevat neuvottelut

- yöpakkaset t. hrustsov

- hallitus lopulta eroaa neuvostoliiton painostuksen johdosta

# data[].attributes.body
1960 -luvulla tuli käsite suomettuminen, maa, joka on itsenäinen mutta joutuu ottamaan politiikassaan jonkin suurvallan edut huomioon

- politiikka myötäili neuvostoliittoa

- poliitikot tiesi eyttä uralla eteneminen vaatii neuvostoliiton hyväksyntää

- kokoomus pysyi hallituksesta pihalla vaikka se menestyi vaaleissa koska neuvostoliitto ei tykännyt siitä

- neuvostoliitolle kiusallisista aiheista vaiettiin

- yle piti neuvostoliittoa laajasti esillä ohjelmistossaan

- historiapolitiikka oli valloillaan

- leniniä pidettiin suomen ystävänä

- suomalaisilla oli paljon ladoja

- kekkonen oli lopulta aika controversial

- efta perustetaan EECn vastajärjestöksi

1961 - suomen ja neuvostoliiton välit kiristyvät uudestaan

- neuvostoliitto antoi suomelle nootin eli pyysi neuvotteluja sotilaiden käytöstä berliinin kriisissä

- kekkonen hajotti eduskunnan ja määräsi pidettäväksi vaalit

- kekkonen myönsi sodan uhan kasvaneen mutta neuvotteli sotilaalliset neuvottelut myöhemmäksi

- kekkonen hankki tunnustusta puolueettomuudelle

- neuvostoliitto yritti vaikuttaa suomen politiikkaan ja rahoitti kekkosen kampanjaa

- kekkonen itseasiassa suunnitteli eduskunnan hajottamista jo ennen noottia, saadakseen pidettyä itsensä vallassa

- suomi liittyi eftaan ilman sitoutumista natoon

1962 - kekkonen valittiin uudestaan

1970 - kekkonen valittiin uudestaan

- suomi solmi EEC vapaakauppasopimuksen

1973 - kekkonen valittiin uudestaan poikkeuslain säätämisen jälkeen

1975 - etykin kokous pidetään helsingissä

1978 - kekkonen valittiin uudestaan ilman vaaleja koska kaikki puolueet halusivat sen ehdokkaaksi

# data[].attributes.body
1980 -luvun alussa kylmän sodan jännitys kiristyi

1981 - kekkonen jättäytyi koska terveys

9. Mauno Henrik Koivisto

- koivisto rajoitti presidentin valtaoikeuksia

1983 - YYA -sopimusta jatkettiin

1985 - gorbatsov nousi valtaan

- suomi haki eftan täysjäsenyyttä

1989 - neuvostoliitto tunnustaa suomen puolueettomuuden uudelleen ensimmäistä kertaa?

1990 - suomi alkoi yksipuolisesti purkaa pariisin rauhansopimuksen suomen asevoimia rajoittavia pykäliä

1991 - vanhoilliskommunistit yrittivät neuvostoliitossa vallankaappausta

- neuvostoliitto hajosi

1992 - suomi solmii venäjän kanssa YY -sopimuksen

- boris jeltsin johti venäjää, kävi suomessa, laski kukkia sankarihaudalle, pyysi anteeksi neuvostoliiton käyttäytymisestä ja lupasi olla parepi

- suomi hakeutui euroopan jäseneksi

1995 - suomi hyväksyttiin eu:n jäseneksi

- suomi otti euron käyttöön

1994 - ahtisaari jatkoi valtaoikeuksien rajoittamista

10. Martti Ahtisaari