# data[].attributes.body
Charles Dickens fick avbryta sin skolgång redan so tolvåring på grund av familjens dåliga ekonomi. För att försörja familjen var han tvungen att arbeta tolv timmar om dagen i en sko-krämsfabrik. Han föräldrar förstod inte att han behövde gå i skolan istället fick han då arbeta slitandes på fabriken och det var det som gjorde han till en av 1800-talets största författare.

Fjodor avskydde sin far eftersom han var snål, fattig läkare som var sträng mot sin familj och tillät inga nöjen. Fjodor ville skriva dramatiker och romaner men tvingades ägna år åt analytiskt geometri och mekanik. Fadern mördades när sonen var 18 år eftersom tjänstefolket hatade honom.

Både Charles och Fjodor gav aldrig upp sina drömmar och utmanade tidens auktoriteter. Fjodor ville avskaffa censuren och dömdes till tukthus i Sibirien. Tukthus är en benämning på ett straff och tvångsarbetesläger. Det första Fjodor gjorde när han släpptes fri var att läsa David Copperfield av Dickens, som handlade om en liten pojke som hade en hänsynslös och brutal styvfader.

# data[].attributes.body
Tankarna om ett riktigt hem va nytt för realismen. Man ville få fram en "hem känsla" och hemmet skulle förmedla lugn till mannen efter en arbetsdag. Med detta kom en inrednings trend med palmer, krukväxter och tofsprydda kuddar.

Kvinnan satts på en piedestal (kraven höjdes). kvinnan skulle vara en oskuldsfull maka (trogen) och mild moder. Många roman beskrev familjelivet, många glorifierade familjelivet och andra kritiserade äktenskapsproblem. Av romanerna kan man avläsa att 1800-talet var en tid av dubbelmoral. Även om kvinnan sågs förhöjdes så var hon förtryckt. Andra förtryckta under 1800-talet var barn, egendomslösa (hemlösa eller fattiga) och icke-vita.

# data[].attributes.body
Han var varken romantiker eller realist eller på grund av att han var en blandning av en samhällskritiker och berättade sagor. Han var inte ensidig. Han skrev på både ett romantiskt och realistiskt sätt. Han nämnde prinsessor och vidunder men hans karaktärer var mycket enkla. Han kritiserade samhället mycket och saknade någon sorts sexuellt innehåll. Det var mycket eftertraktat då.

# data[].attributes.body
Charles Dickens var dålig på att skildra vuxna relationer på ett psykologiskt trovärdigt sätt.

Han såg barnens behov av kärlek och uppmärksamhet. Detta kunde han se på grund av sina egna erfarenheter då han jobbade i en skokrämsfabrik som liten.

Därför hatade han all fysisk och psykisk misshandel av barn.

Hans karaktärer var alltid goda och blev därför ointressanta.

Den mest populära av Dickens barndomsskildringar var David Copperfield. Den handlar om en pojke som mot alla odds blir framgångsrik. Det är även en självbiograf av Dickens.

# data[].attributes.body
Pickwickklubben är Dickens debutroman som handlar om Mr. Pickwick som reser runt i England med vänner och äter mat och berättar historier. Det finns den godmodiga, brittiska humorn

Karaktärerna blir budskapet och samhällskritiska

Dickens blev framgångsrik och hyllades i olika länder

# data[].attributes.body
-ofta skrivna som följetong i tidningar

-läsaren får veta hur det går för alla karaktärerna

-okomplicerade karaktärer

-inte för otäckt och helst inget sex
-inte för politiskt

# data[].attributes.body
•Skildrade vardagsliv och vanliga människor •Litteraturen ville spegla och kritisera samhället •Författare kunde börja leva på sitt skrivande ”brödskrivande”

# data[].attributes.headline
5/5 Naturalism och symbolism avslutade 1800-talets litteratur

# data[].attributes.subject
5/5 Naturalism och symbolism avslutade 1800-talets litteratur

# data[].attributes.body
På 1800-talet dödsförklarade man gud och den naturvetenskapliga världsbilden tog över. På 1870-talet försökte ett par franska författare med Emelie Zola som ledare att föra fram det naturvetenskapliga programmet i litteratur och lyckades. Romanerna skulle bygga på objektiv observation men behövde inte alltid vara så vetenskapliga. Dessa romanerna kallades naturalistiska romaner.

Naturalisterna kritiserade samhället och arbetsklassens villkor. I slutet av 1800-talet kom andra verklighetsavbildare så kallade symbolister och nya riktningar bildades inom litteraturen och konsten. Symbolisterna vände sig mot naturalisternas moraliska präktighet och ville ha tillbaka den religösa världsbilden.

http://pyrrhonism.files.wordpress.com/2011/04/eero-jc3a4rnefelt-trc3a4lar-under-penningen-1893.jpg

# data[].attributes.headline
4/5 I följetongsromanen skedde romanens folkliga genombrott

# data[].attributes.subject
4/5 I följetongsromanen skedde romanens folkliga genombrott

# data[].attributes.body
På 1800-talet slog Romanen igenom och blev en mycket populär genre. Tidningsutgivningen utvecklades och ökade under 1800-talet och följetongsromanen var en del av tidningarna som gavs ut och därmed blev romanerna mer populära, eftersom allt fler hade tillgång till dem genom tidningarna. Följetongsromanerna var dock simplare versioner än de romaner vi är vana vid eftersom att de skulle vara enklare för läsarna att förstå och leva sig in i. Vardagen och samhällets situation var vanliga ämnen i 1800-talets följetonger. Många kvinnor slog igenom och blev uppskattade författare. Därmed skildrade allt fler romaner kvinnornas situation i samhället. Romaner blev som ett forum för kvinnorollsdiskussionen. Även barndomen spelade en stor roll i litteraturen under 1800-talet.

# data[].attributes.body
1800-talet var en tid då mycket hände. Var dag kom nya uppfinningar.

Transportväsendet revolutionerades, ångan kom till användning.

Städer elektrifierades och telefoniserades.

Det skedde stora förändringar i idée världen.

Man började ifrågasätta traditionerna

*Charles Darwin-naturvetare som bidrog till sekulariseringen med sin utvecklingslära.

Karl Marx-Tysk, lade grunden till arbetarrörelsen.

Friedrich Nietzche- filosof, kritiserade "kristna slavmoralen" ( följer den kristna moralen) , förespråkade om en ny friare människa.

Sigmund Freud- psykoanalysens fader- introducerade sin teori om barnets sexualitet och det omedvetna. ( Romantikerna tyckte tvärtom, att barnen var oskuldsfulla)

# data[].attributes.headline
 1/5 Västvärlden
präglades av snabb utveckling
och snabba pengar

# data[].attributes.subject
 1/5 Västvärlden
präglades av snabb utveckling
och snabba pengar

# data[].attributes.body
I Västeuropa och Nordamerika uppstod under industrialiseringen en ny samhällsklass som bestod av fattiga fabriksarbetare. Fabrikörerna blev mycket rika väldigt snabbt på grund av att de utnyttjade fabriksarbetarna. De nyrika, exempelvis fabrikörer, köpmän, ingenjörer, var mycket utvecklingsoptimistiska och trodde på den nya tekniken och de nya framstegen. De var också alltid ute efter stora vinster.

"Mr Fogg tog upp de tjugo pund ur fickan, som han nyss vunnit på whist, och gav dem till tiggerskan. 'Tag det här, mina goda kvinna, sade han, det var roligt att träffa er. "

Detta citat ur Jules Vernes roman Jorden runt på 80 dagar visar hur en fabrikör under industrialiseringen enkelt kunde ge bort mycket pengar eftersom han var stenrik och ville visa att han hade mycket pengar.

# data[].attributes.body
* Växande industri

* Ökad global handel

* Behövdes många administratörer, skrivare, ingenjörer, ekonomer…

= medelklassen växte

= fler hade tid och råd att läsa böcker och tidningar