# data[].attributes.body
i 1919 mødtes polikere og embedsmænd fra 32 lande😰

# data[].attributes.body
I januar 1919 mødtes politikere og embedsmænd i Paris.

Amalie, Johanne og Nora

# data[].attributes.body
Versaillestraktaten er en fredsaftale, som blev indgået mellem de sejrende lande og Tyskland efter 1. Verdenskrig.

# data[].attributes.body
Trakten blev underskrevet d. 28. juni 1919

Amalie, Johanne og Nora

# data[].attributes.body
tyskland fik skylden for 1 verdenskrig i 1919

# data[].attributes.body
de store forhandlere var, den engelske premiere minister David Lloyd George, den franske konseilspræsident (statsminister) Georges Clemenceau, den amerikanske præsident Woodrow Wilson og den italienske statsminister Vittorio Orlando😰

# data[].attributes.attachment_caption
David Lloyd George – den britiske premierminister, der forsøgte at finde en mellemposition mellem den “hårde” Clemenceau og den “idealistiske” Wilson. Foto fra 

# data[].attributes.headline
Britiske mål ved fredskonferencen - Conrad & Victor

# data[].attributes.subject
Britiske mål ved fredskonferencen - Conrad & Victor

# data[].attributes.body
Briterne havde stort set ikke haft skader på deres territorium under krigen. Den britiske krigstids-koalition blev genvalgt i, hvad der er blevet kaldt Coupon election i slutningen af 1918 med en politik om at knuse tyskerne “til kernerne piber”. Den offentlige holdning var, at man skulle have en “retfærdig fred”, hvor tyskerne skulle betale krigsskadeserstatninger og være ude af stand til at gentage deres aggression fra 1914, også selv om en “liberal og fremskreden opinion” delte Wilson´s idealer om en fred med forsoning.

# data[].attributes.body
De fire store premierministre.

David Lloyd George fra Storbritannien, Vittorio Orlando fra Italien, Georges Clemenceau fra Frankrig og fra USA, Woodrow Wilson.

# data[].attributes.body
David Lloyd var enig med Woodrow Wilson om at der skulle være en retfærdig fred, men ønskede samtidig også at få hævn og Tyskland

# data[].attributes.body
Den engelske statsminister fik ikke så stor indflydelse som de andre 3. Italien var først gået ind i krigen på De allieredes side i 1915 og ved krigens ophør var Italien svækket.

# data[].attributes.body
Efter 2 måneders forhandlinger lykkes det at få oprettet folkeforbundet

Amalie, Johanne og Nora

# data[].attributes.body
Efter 2 måneder med forhandlinger, lykkedes det at få oprettet Folkeforbundet.

# data[].attributes.body
i januar 1919 mødtes politikere og embedsmænd fra 32 lande

i paris

# data[].attributes.body
clemenceau siger at tyskalnd skal betale krigsskader til de forskællige lande især frankrig i 1 verdenskrig

# data[].attributes.body
Fredtraktaten med Tyskland (Versailles traktaten) blev underskrevet i Versailles uden for Paris i 1919 den 28 juni.

# data[].attributes.body
Konsekvenserne af Versailles Traktaten for Tyskland i form af territoriale afståelser. Tyskland afstod Slesvig til Danmark, Moresnet og Eupen-Malmedy til Belgien, Alsace-Lorraine til Frankrig og i 15 år også Saar. Derudover afgav man Oberschlesien til Tjekkoslovakiet og Polen, mens Posen og Pommerellen blev polsk. Derudover mistede man Danzig til Folkeforbundet og Memel til Lithauen. Kort fra wikipedia

# data[].attributes.body
Tyskland måtte kun have en hær på 100.000 mand, en lille flåde, ingen ubåde og intet luftvåben.

# data[].attributes.body
De store fire bestod af:

Den italienske statsminister Vittorio Orlando

Den britiske premierminister David Lloyd George

Frankrigs konseilspræsident Georges Clemenceau

USA's præsident Woodrow Wilson.

# data[].attributes.body
Tyskland fik skylden for krigen i Rhinen og skulle betale store erstatninger til sejrherrerne. Tyskland underskrev traktaten under protest (uenige i hvad der blev forslået).

# data[].attributes.body
Efter det tyske nederlag i november i 1918 skulle de betale 132 milliarder guldmark = 56 milliarder danske kroner

# data[].attributes.body
efter to måneders forhandling lykkedes det at få oprettet folkebundet

# data[].attributes.body
alle lande skulle være med i en organisation der kunne bevare freden i verden den organisasion skule hede folkebundet

# data[].attributes.body
Alle lande skulle være med i en organisation, der kunne bevare freden i verden. Denne organisation skulle hedde folkeforbundet.

Amalie, Johanne og Nora

# data[].attributes.body
Krigserstatningen fra 1920, ville i nutidens penge værdi svare til 1,512,000,000,000. Eller 1,512 Billioner kroner.

# data[].attributes.body
Landene skulle skære ned på deres væbne, styrker og våbenlagre.

Amalie, Johanne og Nora

# data[].attributes.body
Tanker om en retfærdig fred:

1. Der måtte ikke indgås hemmelige aftaler mellem landene. Hvis landene forhandlede åbent, ville det betyde mindre mistænksomhed og færre misforståelser

2. Landene skulle skære ned på deres væbnede styrker og våbenlagre

3. Folkeslag, der levede under fremmed styre, skulle have lov til at danne deres egne nationer og vælge deres egne regeringer. Wilson kaldte det for national selvbestemmelse

4. Alle lande skulle være med i en organisation, der kunne bevare freden i verden. Denne organisation skulle hedde Folkeforbundet

# data[].attributes.body
1. Clemenceaus havde et ønske om at Tyskland skulle betale enorme krigsskadeerstatninger til Frankrig

2. Tyskland skulle også svækkes så meget, at det aldrig igen blev i stand til at angribe Frankrig.

3. Således ønskede Clemenceau, at Tyskland skulle afstå store landområder og industrivirksomheder.

4. Og landet måtte fremover ikke have væbnede styrker.

# data[].attributes.body
Der var forskellige meninger om hvordan man skulle skabe fred. Frankrig (Georges Clemenceau) og England (David Lloyd) mente at Tyskland skulle svækkes imens USA mente at alle skulle behandles retfærdigt.

# data[].attributes.body
Tyskland skulle også afrustes. Landet måtte kun have en hær på 100.000 mand, lille flåde, ingen ubåde og intet luftvåben.