# data[].attributes.attachment_caption
Naše lidické domečky vyrobil Jonáš Laluch.

# data[].attributes.body
Lačnov - 2. května 1945
Bývalá pasekářská osada, jejíž obyvatelé podporovali partyzány, byla vypálena gestapem 2. května 1945. Tuto tragickou událost připomíná pomník s pamětní deskou.
Památník připomíná tragickou událost z konce 2. světové války, kdy prchající německé oddíly SS vypálily pasekářskou osadu Vařákovy paseky jako trest za přestřelku mezi členy partyzánské skupiny Jana Žižky a německými radisty.
Popelem lehlo osm z deseti chalup a popraveni byli tři muži (Jan Polčák, Karel Vařák, František Žák) a také dvaadvacetiletá Růžena Šopová, která zde byla jen návštěvě. Další ženy a děti unikly popravě jen díky přímluvě německé kuchařky z místní fary.
Osada byla od té doby neobydlená, domy byly strženy v 1961.
V nedalekém Lačnově se nachází Muzeum vypálených usedlostí Vařákovy paseky, kde jsou k nahlídnutí repliky obytných budov a vypálené usedlosti.

# data[].attributes.body
Prlov - 23. dubna 1945
Prlov byla valašská vesnice u Zlína v okrese Vsetín. Bydlí v ní 542 obyvatel.
23. dubna byla vesnice vypálena, protože zdejší lidé pomáhali partyzánům. Od podzimu 1944 totiž působily v kraji partyzánské skupiny (brigáda Jana Žižky), jimž místní lidé pomáhali a zajišťovali jim zázemí.
Prlovské tragédii předcházela trestná výprava do nedaleké pasekářské osady Ploština.
Pár dní před koncem války obsadili Prlov příslušníci speciální stíhací jednotky SS (krycím označením „Josef“), maďarského polního četnictva a gestapa.
Do odpoledních hodin vyslýchali občany kvůli údajné pomoci partyzánům v místním hostinci a poté vypálili osm usedlostí, v nichž uhořelo 15 lidí. Celkem však v důsledku celé akce přišlo o život 23 osob: kromě již zmíněných patnácti upálených byli tři aktivní partyzáni, prlovští občané, téhož dne oběšeni poblíž Bratřejova. Jeden muž, který toho dne unikl z hořícího domu, byl později vypátrán gestapem a spolu s dalšími dvěma lidmi z Prlova byli nejdříve mučeni a potom popraveni.
Na tuto událost lidé ve vesnici vzpomínají dodnes a 23. dubna se na počest rozezní vesnické zvony.

# data[].attributes.body
Životice - 6. srpen 1944
Obec je dnes součástí města Havířov, ke kterému byla připojena roku 1960 a má 1215 obyvatel.
Večer 4. srpna 1944 přepadli místní hostinec partyzáni a zastřelili tři příslušníky gestapa, kteří zde popíjeli, a hostinského (při akci zahynul i jeden partyzán).

Jako odvetu pak 6. srpna ráno ves obklíčila nacistická komanda a přímo před jejich domy postřílela 36 místních mužů, nejmladšímu ještě nebylo 17 let. Dalších 16 lidí – mužů i žen – bylo zatčeno a většinou bez soudu posláno do koncentračních táborů, odkud se po válce vrátil jediný.
Nacisté vraždili podle předem vytvořených seznamů osob.  Mezi oběťmi bylo 27 Poláků, 8 Čechů a jeden Polák, který se přihlásil k německé národnosti.
Vraždění vykazovalo zvláštní nedůslednost: jen 24 zabitých bylo ze Životic, ostatní byli obyvatelé sousedních obcí, kteří se často jen shodou okolností nacházeli na místě. Naopak ti, kdo nebyli doma, smrti unikli. Nikdo ze zavražděných nepomáhal partyzánům, kteří provedli přepadení hostince.

# data[].attributes.body
Zákřov - 20. dubna 1945
Zákřov je malá vesnice, část obce Tršice v okrese Olomouc. Nachází se asi 1 km na východ od Tršic.  V roce 2001 zde trvale žilo 88 obyvatel.
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1349, tehdy jako osada Zákřovice.
Dvacet dnů před koncem druhé světové války se zde odehrál stěží uvěřitelný masakr. Do Zákřova tehdy vtrhli příslušníci kozáckého praporu složeného z Rusů ve službách německé armády. Pod záminkou, že je vesnice střediskem partyzánů, rabovali a vypalovali domy, stříleli po lidech.

Pak 23 místních mužů zatkli a dva dny krutě mučili a vyslýchali. Čtyři nakonec propustili a devatenáct mužů ve věku od 17 do 45 let nahnali do lesní boudy, kterou zapálili. Nikdo nepřežil, uhořeli zaživa.
Tuto událost dodnes připomíná pomníček na návsi i u místa, kde se tragédie odehrála.

# data[].attributes.body
Lejčkov - 9. května 1945
Nevelká obec Lejčkov, dnes část nedalekých Dolních Hořic v okrese Tábor v Jihočeském kraji. První písemná zmínka o obci pochází až ze 16. století. Je pravděpodobné, že obec byla osídlena 13. století. Je zde evidováno 20 adres. V roce 2011 tady žilo trvale 34 obyvatel. Počet domků 14 (r.2011). Na konci 2. světové války 9. května 1945 němečtí vojáci zavraždili 24 obyvatel obce a z 19 domů 8 vypálili. Prchající Němci už věděli, že mají Rudou armády v patách. Tak moc se báli zajetí, že stříleli na všechno živé.
Dne 30.dubna 1975 propůjčil Lejčkovu tehdejší prezident ČSSR vyznamenání za statečnost proti boji s fašizmem.

# data[].attributes.body
Přestavlky - 1. května 1945
Je část obce Tršice v okrese Olomouc. Nachází se na horním toku potoka Loučka, asi 4 km na západ od Tršic.
V roce 2009 zde bylo evidováno 70 adres. V roce 2001 zde trvale žilo 114 obyvatel.
Jméno vesnice původně označovalo obyvatele, kteří vykonávali nějakou činnost ve vztahu k vlkům.
Dne 1. května vojáci 574. kozáckého praporu bojujícího na straně nacistického Německa přijeli a zastřelili v obci 7 mužů a vypálili 5 domů.  Hned poté zase vesnici opustili.

# data[].attributes.location_name
MJVM: NKP Ploština, Ploština památník, Drnovice, Zlín

# data[].attributes.body
Ploština (Drnovice) - 19. dubna 1945
Kdysi pasekářské osady na Moravě u Zlína tvořilo pár chalup s 24 obyvateli.
Pasekářské osady dříve vznikaly po celém Valašsku, většinou nebyly nijak honosným místem k životu. Neúrodnou půdu tu vyvážily velké pastviny, které spásaly ovečky a které dávaly místním horalům obživu.
Ploština byla vypálena 19. 4. 1945, akci provedlo 220 německých ozbrojených mužů. Tragédie měla 23 obětí, jedna osoba se zachránila útěkem do lesa.
Dnes se zde nachází obec Drnovice. Poblíž ní byl v roce 1975 vybudován památník.

# data[].attributes.body
Leskovice - 5. května - 6. května 1945
Leskovice je malá obec ležící mezi městy Pelhřimov a Táborem asi 10 km od Pacova.
Byla vypálena nacisty těsně před koncem 2. světové války. Bylo zde postříleno nebo upáleno 25 mužů a žen, mezi nimi i jedno dítě.
Po válce byla obec v krátké době obnovena. V roce 1961 byl  zbudován pomník připomínající tuto tragickou událost.
Dnes v Leskovicích žije okolo 100 obyvatel. V centru Leskovic je víceúčelová budova, kde sídlí obecní úřad, knihovna a pošta. V Leskovicích je také autobusová a vlaková doprava.
První písemná zmínka o Leskovicích je z roku 1379. Je ale velmi pravděpodobné, že Leskovice vznikly už dříve. K nejstarším stavbám patří například kaplička, která byla postavená koncem 18. století.

# data[].attributes.body
Ležáky - 24. června 1942
Ležáky byly osada na Chrudimsku, kde žili chudí kameníci a drobní chalupníci. Celá vesnice se rozprostírala v údolí mezi několika kopci. Centrum obce tvořilo 9 stavení. Nejstarší a zároveň největší stavbou byl ležácký mlýn vystavěný v 17. století.
Ležáky byly 24. 6. 1942 vypáleny, bylo to 14 dní po vypálení Lidic. Němci zavraždili 44 lidí, 33 mužů zastřeleno a 11 dětí převezeno do plynových komor. Přežily pouze dvě malé holčičky, které byly poslány do Německa na převýchovu.
Byla to odplata nacistů za to, že zde byla ukryta vysílačka Libuše parašutistické skupiny Silver A, která spolupracovala na atentátu na zastupujícího říšského protektora Reinharda Heydricha.
Ležáky již neexistují, na místě původních domů dnes stojí drobné památníčky označující číslo popisné a rodinu, která tu žila.

# data[].attributes.body
Javoříčko - 5. května 1945
Část obce Luká na Litovelsku. Současné osídlení je pozůstatkem osady, kterou 5.5. 1945 srovnalo se zemí německé přepadové komando SS. Jeden z důvodů vypálení vesnice byla domněnka, že se ve vesnici skrývají ruští partyzáni, druhým důvodem mohla být pomsta za smrt Němky Hildy Viktorinové.
V letech 1464 - 1538 patřila vesnice panství v Bílé Lhotě. Roku 1875 zde byla založena obecná škola.
Počet obyvatel:
V roce 1930 - 174
V roce 1950 - 12

# data[].attributes.body
Konětopy - 8.květen 1945
Leží v okrese Praha-východ.
Vypáleny byly 8. května 1945. Důvod vypálení byla odveta Němců za útok českých partyzánů na německý autobus. Většina obyvatel utekla, některé však vojáci drželi jako rukojmí a naneštěstí jen jeden byl zastřelen.
Současně se tam nachází pomník na připomenutí obětí vypálení, vesnice dnes má okolo 300 obyvatel.

# data[].attributes.body
Lidice - 10. června 1942
Lidice jsou obec 20 km severozápadně od Prahy, poblíž Kladna.
Za 2. světové války byla obec vyhlazena na rozkaz K. H. Franka německými nacisty po atentátu na zastupujícího německého říšského protektora Reinharda Heydricha.
Vypálení obce nepřežilo kolem 340 lidí z 503 obyvatel, muži a ženy byli popraveni nebo odvezeni do koncentračních táborů, menší část dětí byla určena k poněmčení v říši. Zbývající děti byly bez milosti otráveny výfukovými plyny ve speciálně upravených autech v nacistickém vyhlazovacím táboře v Polsku.
Původní záměr nacistů vymazat obci z povrchu světa ale nevyšel. Lidice byly obnoveny a řada náměstí, ulic, obcí nebo i žen na celém světě nese na jejich počest jméno Lidice.
Po válce bylo na místě starých Lidic zřízen památník obětem s muzeem připomínající tuto tragédii a obec byla obnovena o několik set metrů dále.
Dnes zde žije 569 lidí.