# data[].attributes.headline
זוכרים את הנופלים - סרטון זיכרון חוף השרון

# data[].attributes.subject
זוכרים את הנופלים - סרטון זיכרון חוף השרון

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
בית החינוך המשותף חוף השרון

# data[].attributes.attachment_link.title
זוכרים את הנופלים - סרט הנצחה לבוגרי בית הספר

# data[].attributes.headline
מתכון עם זיכרון

# data[].attributes.subject
מתכון עם זיכרון

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מתכון עם זכרון

# data[].attributes.attachment_link.title
מתכון עם זיכרון

# data[].attributes.attachment_link.description
מתכון עם זיכרון הינו מיזם הנצחה ייחודי המחבר בין טעמים וזכרונות ומאפשר לכל אחד , בכל זמן ומקום מקום לבחור מנה שהייתה אהובה על חלל צה''ל או נפגע פעולות איבה ולהנציח דרך בישולה וקריאת הסיפור של החלל ומשפחתו. אחנו מזמינים אתכם להכניס משמעות למטבח ולבשל טעמים וזכרונות

# data[].attributes.headline
שיעור לקראת יום העצמאות / דניאל מילשטיין

# data[].attributes.subject
שיעור לקראת יום העצמאות / דניאל מילשטיין

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
דניאל מילשטיין

# data[].attributes.attachment_link.title
היסטוריה בתמונות

# data[].attributes.headline
הצעות לשיעורי חינוך - חט"ע

# data[].attributes.subject
הצעות לשיעורי חינוך - חט"ע

# data[].attributes.attachment_link.title
הצעות לשיעורי חינוך - יום השואה

# data[].attributes.headline
מסע בעקבות שואת יהודי הבלקן

# data[].attributes.subject
מסע בעקבות שואת יהודי הבלקן

# data[].attributes.attachment_link.title
שואה שנשארה בצד המסילה: מסע בעקבות קהילת יהודי הבלקן | "שואה שנשארה בצד המסילה": 98% מקהילת יהודי מקדוניה נרצחה בטרבלינקה - וסיפורם נשכח. ראשל שלה אלטרץ, מהבודדות שניצלו, חזרה למחנה הריכוז ולרגע הנורא בו... | By ‎כאן חדשות‎ | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
34K views, 657 likes, 14 loves, 93 comments, 119 shares, Facebook Watch Videos from כאן חדשות: "שואה שנשארה בצד המסילה": 98% מקהילת יהודי מקדוניה נרצחה בטרבלינקה - וסיפורם נשכח. ראשל שלה אלטרץ,...

# data[].attributes.headline
דיון שיכול להתקשר לכל השבוע הזה: מה חושבים בציבור החרדי על יום השואה? מדוע לא עומדים בצפירה?

# data[].attributes.subject
דיון שיכול להתקשר לכל השבוע הזה: מה חושבים בציבור החרדי על יום השואה? מדוע לא עומדים בצפירה?

# data[].attributes.attachment_link.title
רעיה מרי סיירה בימים האחרונים בבני ברק ושוחחה שם עם עם אנשים שהסבירו לה מדוע הם אינם מציינים את יום השואה | מה חושבים בציבור החרדי על יום השואה? מדוע חלקם אינם עומדים בצפירה?
רעיה מרי סיירה בבני ברק ושוחחה עם אנשים שהסבירו לה מדוע הם כאובים מהתרחשותה של השואה... | By ‎דמוקרטtv‎ | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
8.5K views, 53 likes, 1 loves, 100 comments, 24 shares, Facebook Watch Videos from דמוקרטtv: מה חושבים בציבור החרדי על יום השואה? מדוע חלקם אינם עומדים בצפירה?
רעיה מרי סיירה בבני ברק ושוחחה עם אנשים...

# data[].attributes.headline
סאטירה בזמן הזוועות

# data[].attributes.subject
סאטירה בזמן הזוועות

# data[].attributes.attachment_link.title
תיאור מצמרר וגם מהפנט של סאטירה בזמן הזוועות מאת  ניצולה בת 97 !! מתוך הסרט שיוקרן ביום שלישי בערוץ 11 -"הייתם צריכים להיות שם " 
Avi Merkado Yaron Niski | By ‎טל פרידמן‎ | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
126K views, 3.4K likes, 988 loves, 209 comments, 471 shares, Facebook Watch Videos from טל פרידמן: תיאור מצמרר וגם מהפנט של סאטירה בזמן הזוועות מאת  ניצולה בת 97 !! מתוך הסרט שיוקרן ביום שלישי בערוץ...

# data[].attributes.headline
המשפחה היהודית מברלין שנספתה בשואה והותירה אחריה שובל של זכרונות

# data[].attributes.subject
המשפחה היהודית מברלין שנספתה בשואה והותירה אחריה שובל של זכרונות

# data[].attributes.attachment_link.title
המשפחה היהודית מברלין שנספתה בשואה והותירה שובל של זיכרונות | גלויות מהחיים בגטו: משפחת חוצן מברלין נספתה בשואה והשאירה אחריה אוצר זיכרונות - שהודות לו גילתה האומנית שהיא נצר כמעט אחרון למשפחה היהודית

דב גיל-הר | By ‎כאן חדשות‎ | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
14K views, 204 likes, 5 loves, 19 comments, 16 shares, Facebook Watch Videos from כאן חדשות: גלויות מהחיים בגטו: משפחת חוצן מברלין נספתה בשואה והשאירה אחריה אוצר זיכרונות - שהודות לו גילתה האומנית...

# data[].attributes.headline
ליצור ולא לשכוח

# data[].attributes.subject
ליצור ולא לשכוח

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פאולה וליאון

# data[].attributes.attachment_link.title
פאולה וליאון - "פסקול שלישי" - ליצור ולא לשכוח | Facebook | By ‎פאולה וליאון‎ | ריטה, הראל סקעת, תמיר גרינברג, עברי לידר ועוד מיטב אומני ישראל, נפגשו במסגרת מיזם "זיכרון בסלון" והפיקו את "פסקול שלישי", אלבום מרגש בשיתוף שורדי שואה...

# data[].attributes.attachment_link.description
2.4K views, 79 likes, 3 loves, 6 comments, 9 shares, Facebook Watch Videos from פאולה וליאון: ריטה, הראל סקעת, תמיר גרינברג, עברי לידר ועוד מיטב אומני ישראל, נפגשו במסגרת מיזם "זיכרון בסלון" והפיקו...

# data[].attributes.attachment_link.title
עדות משמיים - יום הזיכרון לשואה ולגבורה

# data[].attributes.headline
היהודי שהמצי את "קרב מגע"

# data[].attributes.subject
היהודי שהמצי את "קרב מגע"

# data[].attributes.attachment_link.title
היהודי שחטף מכות מנאצים והמציא את שיטת הלחימה "קרב מגע" | הוא היה יהודי שחטף מכות מנאצים ברחוב, עד שנמאס לו. אימי שדאור החליט למצוא דרך להגן על עצמו גם בתקופה הכי אפלה, ולימים ייסד את שיטת הלחימה הפופולרית "קרב... | By ‎כאן‎ | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
85K views, 2.7K likes, 225 loves, 127 comments, 316 shares, Facebook Watch Videos from כאן: הוא היה יהודי שחטף מכות מנאצים ברחוב, עד שנמאס לו. אימי שדאור החליט למצוא דרך להגן על עצמו גם בתקופה הכי...

# data[].attributes.headline
מה עבר על ילדים ובני נוער בשואה?

# data[].attributes.subject
מה עבר על ילדים ובני נוער בשואה?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תוכנית מיוחדת לציון יום השואה והגבורה: איש החינוך ומדריך המסעות אורי מייזלמן, והשחקנית רומי אבירם, מתארחים ב"אסיפת הורים" ומספרים על הדוקו החדש שצולם בפולין, ועל המסע האישי שעברו בעקבותיו

# data[].attributes.attachment_link.title
מה עבר על ילדים ובני נוער בשואה?

# data[].attributes.attachment_link.description
תוכנית מיוחדת לציון יום השואה והגבורה: איש החינוך ומדריך המסעות אורי מייזלמן, והשחקנית רומי אבירם, מתארחים ב"אסיפת הורים" ומספרים על הדוקו החדש שצולם בפולין, ועל המסע האישי שעברו בעקבותיו

# data[].attributes.headline
עץ וצל: על פינת ההנצחה בבית הספר

# data[].attributes.subject
עץ וצל: על פינת ההנצחה בבית הספר

# data[].attributes.headline
קצר פה כל כך האביב: שירו של דוד גרוסמן שנכתב לאחר נפילתו של בנו (שמופיע בפעילותו של איציק הופמן)

# data[].attributes.subject
קצר פה כל כך האביב: שירו של דוד גרוסמן שנכתב לאחר נפילתו של בנו (שמופיע בפעילותו של איציק הופמן)

# data[].attributes.attachment_link.title
עידן חביב- קצר פה כל כך האביב (מתוך בני ברדיו, גל"צ)

# data[].attributes.headline
פעילות של איציק הופמן

# data[].attributes.subject
פעילות של איציק הופמן

# data[].attributes.body
שלום לכולם,

לקראת יום הזיכרון ויום העצמאות אני מצרף פעילות שעשיתי בעבר (וגם שיתפתי).

מדובר באירוע טראגי שבו נהרגו ארבעה לוחמי טנק ברגעים האחרונים של מלחמת לבנון השנייה.

ההרכב האנושי המגוון של יושבי הטנק הזה הביא אותי לשאול מה יכול להיות, אם בכלל, המאחד בין ארבעת החיילים הצעירים הללו, גם מחוץ לצבא, כלומר בחברה הישראלית.

בזמן שעבר מאז שהכנתי את הפעילות רק התחדדה השאלה הזאת.

מוזמנים לאמץ, לשפר ולהשתמש.

# data[].attributes.attachment_link.title
הפעלה ליום הזיכרון ויום העצמאות

# data[].attributes.headline
איך זוכרים חלל שאסור לחשוף את פניו

# data[].attributes.subject
איך זוכרים חלל שאסור לחשוף את פניו

# data[].attributes.attachment_link.title
איך זוכרים חלל שאסור לחשוף את פניו? כאן מציינים את יום הזיכרון | את הפנים של עמנואל מורנו ז״ל אסור להראות. במערכת הביטחון שוקלים לאפשר פרסום של התמונה שלו אבל דווקא המשפחה מעדיפה שלא. #כאן_מציינים את יום הזיכרון עם... | By ‎כאן‎ | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
233K views, 8.3K likes, 1.3K loves, 705 comments, 1K shares, Facebook Watch Videos from כאן: את הפנים של עמנואל מורנו ז״ל אסור להראות. במערכת הביטחון שוקלים לאפשר פרסום של התמונה שלו אבל דווקא המשפחה...

# data[].attributes.headline
אפשר לדבר על הנכבה

# data[].attributes.subject
אפשר לדבר על הנכבה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תרבות
"היינו בארוחת שבירת הצום, היה רמדאן. היו שם אמא שלי ואבא שלי ואחותי הגדולה פאטמה ז"ל ואחי ז"ל, שהיה עיוור. פתאום שמענו רעשי משוריינים ברחוב. האדמה שלנו, הבוסתן שלנו, היו ליד הרחוב. המשוריינים התחילו לירות, רעש רועם וחזק. אבא התחיל להעביר אותנו, כדי שנכנס ונתחבא בין העצים, ושלא ייכנסו אלינו היהודים. אמא שלי אמרה לאחותי: 'פאטמה, לכי תבדקי אצל דודך חסן - הם עזבו? או עוד לא?' אחותי הלכה לבדוק ולא מצאה את משפחתו של דודי בביתם. עזבו כבר. היא חזרה אלינו לבוסתן, ולא מצאה אף אחד, מסכנה. היא הלכה לספוריה, לתוך הכפר פנימה, פגשה את סבי, אבא של אמא. שאלה אותו איפה הדוד, אח של אמא, והוא אמר לה, 'ילדה, אין אף אחד, כולם עזבו'".
אמינה עבד אלחמיד עתאבא - שחלק מהעדות שלה מובא לעיל - הייתה רק בת שלוש בקיץ 1948. אין לה הרבה זכרונות מהיום שבו הגיעו חיילים ישראלים לכפר ספוריה, היום שבסופו אחותה נורתה ברגלה והושארה למות. ספוריה, שבו חיו אלפי תושבים פלסטינים עד מלחמת השחרור, עמד במקום שבו נבנה אחר כך מושב ציפורי וניטע יער של קק"ל. על האדמות החקלאיות של ספוריה נבנו מאז יישובים ישראליים נוספים שמרביתנו נוהגים לחשוב שהם הוקמו בשטחים ריקים מאדם.

העדות המצולמת של אמינה, שזמינה לצפייה באתר של ארגון "זוכרות", היא אחת מכמה עשרות עדויות מצולמות שאפשר לצפות בהן באתר (וביוטיוב). רובן עדויות של פלסטינים שנעקרו מבתיהם עם הקמת מדינת ישראל, אך אפשר למצוא שם גם עדויות של ישראלים שהשתתפו בקרבות - וללא ספק יספקו נקודת מבט חדשה לישראלים שלא נחשפים כמעט בכלל לאירועי 1948 מהזווית הפלסטינית.

בשבוע הקרוב ממשיכים לקיים ב"זוכרות" - ארגון שמטרתו לאסוף ולהנגיש מידע על הנכבה בעברית - אירועים תחת הכותרת "עשרת ימי שיבה" שבהם יוכלו ישראלים להיחשף לנקודת המבט הזו ולהכיר את ההיסטוריה של מקומות רבים בישראל. בין השאר, יתקיים ערב הקרנת עדויות של נשים פלסטיניות בשישי הבא בנצרת (13.5 בשעה 18:00). בין האירועים הנוספים: סיור "מנפצות את הבועה" על הכפרים הפלסטיניים שעליהם נבנתה תל אביב (9.5 בשעה 17:00, גן הכובשים); הקרנת הסרט "חופן אדמה" של סאהרה דרבאס (10.5, בחיפה ואונליין), שיחה עם הסופרת וההיסטוריונית הפלסטינית-אמריקאית מונא חלבי (11.5, בירושלים ואונליין) וסיור "על הגלוי והמוסתר" בעין כרם (לשעבר עין כארם), הכפר הפסטורלי בהרי ירושלים (14.5).

מנכ"לית הארגון, רחל בית אריה, כתבה בהודעה לעיתונות לקראת האירועים כי "בתור יהודיה וישראלית שנולדה פה, גיליתי רק בבגרותי שגדלתי סמוך לחורבות כפרים על אדמות של קהילות שהוגלו מפה. אני מאמינה שכדי למצוא פתרון צודק ובר קיימא אנחנו צריכות קודם כל לספר לעצמנו ולדור הבא את האמת על ההיסטוריה שלנו, גם כשזה קשה".
מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
עכשיו כשיום העצמאות עבר, אפשר לדבר על הנכבה

# data[].attributes.attachment_link.description
תרבות "היינו בארוחת שבירת הצום, היה רמדאן. היו שם אמא שלי ואבא שלי ואחותי הגדולה פאטמה ז"ל ואחי ז"ל, שהיה עיוור. פתאום שמענו רעשי משוריינים ברחוב. האדמה שלנו, הבוסתן שלנו, היו ליד הרחוב. המשוריינים התחילו לירות, רעש רועם וחזק. אבא התחיל להעביר אותנו, כדי שנכנס ונתחבא בין העצים, ושלא ייכנסו אלינו היהודים.

# data[].attributes.attachment_link.title
שִׁלחו את בני הנוער לגרמניה, לא לפולין

# data[].attributes.attachment_link.description
משהו מוזר קורה לישראלים, ובעקבותיהם גם לעם היהודי בתפוצות, בנוגע לזכר השואה. בקצרה ניתן להגדיר זאת כך: מקום הטבח הפך חשוב מזהות הטובח

# data[].attributes.headline
פודקאסט - סיפור של גרמני

# data[].attributes.subject
פודקאסט - סיפור של גרמני

# data[].attributes.headline
סטטיק מארח את שורד השואה שמעון גרינהויז- FIGHTING TO REMEMBER

# data[].attributes.subject
סטטיק מארח את שורד השואה שמעון גרינהויז- FIGHTING TO REMEMBER

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
זיכרון בסלון

# data[].attributes.attachment_link.title
סטטיק מארח את שורד השואה שמעון גרינהויז- FIGHTING TO REMEMBER

# data[].attributes.headline
משפט אייכמן - האחרונים שנותרו

# data[].attributes.subject
משפט אייכמן - האחרונים שנותרו

# data[].attributes.attachment_link.title
משפט אייכמן: האחרונים שנותרו - mako

# data[].attributes.attachment_link.description
משפט אייכמן: האחרונים שנותרו

# data[].attributes.headline
מיטב אמני ישראל יצרו שירים שמתמודדים עם זכר השואה ביצירה העכשווית

# data[].attributes.subject
מיטב אמני ישראל יצרו שירים שמתמודדים עם זכר השואה ביצירה העכשווית

# data[].attributes.attachment_link.title
פסקול שלישי: מיטב אמני ישראל יצרו שירים שמתמודדים עם זכר השואה ביצירה העכשווית

# data[].attributes.attachment_link.description
פסקול שלישי צילום: טובה דורפמן גלגלצ וזיכרון בסלון משתפות פעולה בשנים האחרונות במשדרים מיוחדים בערב יום השואה. מתוך שיתוף הפעולה, עלתה השאלה כיצד ניתן לשלב את זיכרון השואה בתוך יצירה מוזיקלית עכשווית ורלוונטית.

# data[].attributes.headline
נאום הנשיא ויצמן בפני הפרלמנט הגרמני - שנכתב ע"י מאיר שלו

# data[].attributes.subject
נאום הנשיא ויצמן בפני הפרלמנט הגרמני - שנכתב ע"י מאיר שלו

# data[].attributes.attachment_link.title
נאום-הנשיא-ויצמן-בפני-חברי-בתי-הפרלמנט-הגרמני (1)

# data[].attributes.headline
התכנסות - מכון הרטמן

# data[].attributes.subject
התכנסות - מכון הרטמן

# data[].attributes.headline
הבחורות על הרכבת לאושוויץ: סיפור הטרנספורט הראשון נחשף במלואו

# data[].attributes.subject
הבחורות על הרכבת לאושוויץ: סיפור הטרנספורט הראשון נחשף במלואו

# data[].attributes.attachment_link.title
הבחורות על הרכבת לאושוויץ: סיפור הטרנספורט הראשון נחשף במלואו

# data[].attributes.headline
רבותי, ההיסטוריה חוזרת: ג'ניה נלחמה בנאצים כנערה - ועלתה מאוקראינה בגיל 97

# data[].attributes.subject
רבותי, ההיסטוריה חוזרת: ג'ניה נלחמה בנאצים כנערה - ועלתה מאוקראינה בגיל 97

# data[].attributes.attachment_link.title
ג’ניה נלחמה בנאצים כנערה - ועלתה מאוקראינה בגיל 97

# data[].attributes.attachment_link.description
ניצולת השואה שנלחמה בנאצים חששה לעזוב את ביתה בקייב, וגם בנה שעלה לישראל לא הצליח לשכנע אותה לעשות את הדרך הארוכה. עם התקרבות ההפגזות הצליחה הקהילה היהודית לחלץ אותה לארץ בעזרת הקרן לידידות

# data[].attributes.headline
דור ה-z מנציח את השואה בדרך שלו. לרובנו זה יגרום אי נוחות עזה

# data[].attributes.subject
דור ה-z מנציח את השואה בדרך שלו. לרובנו זה יגרום אי נוחות עזה

# data[].attributes.body
כתבה מצויינת על סוגי זיכרון, על איך זוכרים היום (מה בין זיכרון בסלון לבין הסטורי של אווה?)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
סרטונים בהם נערות מחופשות לקורבנות שואה, תמונות זוועה המלוות בשיר פופ ידוע וסמינר טיקטוק למוסדות הנצחה. "דור ה-Z עושה הרבה דברים שעבורנו נתפסים כמו אבסורד. זו השפה שלו, וכך הוא מתקשר את מה שהוא מרגיש", מסביר תום דיבון, שחוקר ייצוגי שואה ברשתות החברתיות | ראיון

עברו לתצוגת גלריה

סרטוני הנצחה שהפכו לטרנד. המשתמשת mosseatrv, מתוך הסרטון שלה צילום: צילוום מסך מתוך ח

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ נטע הלפרין עקוב

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ נטע הלפרין עקוב

רוצים לקרוא תקציר של הכתבה?

זה היה באוגוסט 2020. תום דיבון (34), סטודנט מחקר, החוקר התנהגויות משתמשים ברשתות החברתיות במסגרת המחלקה לתקשורת ועיתונאות באוניברסיטה העברית, התאמן בחדר הכושר. במקביל, כמנהגו, רפרף על המתרחש בטיקטוק, אותה רשת חברתית שמושכת בעיקר בני ובנות נוער וידועה לציבור הרחב בריקודים המטופשים ובאתגרים (צ'אלנג'ים, בלעז) הפופולריים, המסוכנים לעיתים, שסוחפים את משתתפיה.

נטע הלפרין

כתבת מדור משפחה לענייני נוער, צעירים והגיל השלישי,
מחברת הטור "להיות הורה", העוסק בשאלות המורכבות של ההורות.

neta.halperin@haaretz.co.il

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רשתות חברתיות

# data[].attributes.attachment_link.title
דור ה-Z מנציח את השואה בדרך שלו. לרובנו זה בוודאי יגרום אי נוחות עזה

# data[].attributes.attachment_link.description
סרטונים בהם נערות מחופשות לקורבנות שואה, תמונות זוועה המלוות בשיר פופ ידוע וסמינר טיקטוק למוסדות הנצחה. "דור ה-Z עושה הרבה דברים שעבורנו נתפסים כמו אבסורד. זו השפה שלו, וכך הוא מתקשר את מה שהוא מרגיש", מסביר תום דיבון, שחוקר ייצוגי שואה ברשתות החברתיות | ראיון

# data[].attributes.headline
שיעור חינוך: של מי השואה הזו בכלל?

# data[].attributes.subject
שיעור חינוך: של מי השואה הזו בכלל?

# data[].attributes.body
שיעור חינוך מצויין (ארוך מאוד, ניתן לפרקו ולקחת ממנו קטעים להרבה מאוד שיעורים). כהמשך ליום השואה, לחטיבת הביניים כהמשך לזיכרון בסלון, ולחטיבה העליונה.

# data[].attributes.headline
אז והיום: האומץ והסולידריות מצילים חיים

# data[].attributes.subject
אז והיום: האומץ והסולידריות מצילים חיים

# data[].attributes.body
ניתן להביא את זה כהמשך לשיעור החינוך שנעשה ביום השואה, או כסוגיה בפני עצמה.

# data[].attributes.headline
טקס יום הזיכרון הישראלי פלסטיני

# data[].attributes.subject
טקס יום הזיכרון הישראלי פלסטיני

# data[].attributes.body
בהמשך לשבוע הדמוקרטיה ולביקור של פורום המשפחות השכולות. הציגו בפני התלמידים את הטקס הזה, ספרו להם עליו, היכן הוא מתקיים, מי משתתף בו.
הביאו לדיון שאלות כמו:
מי הם האנשים שבוחרים להשתתף בו?
איזו אמירה הוא מייצג?
מדוע אנשים נפגעים מעצם קיומו?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מתוך ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית

טקס יום הזיכרון הישראלי-פלסטיני הוא טקס זיכרון משותף של ישראלים ו פלסטינים המתקיים בערב יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ולנפגעי פעולות האיבה.

הטקס נערך בפעם הראשונה בשנת 2006 ב תיאטרון תמונע והיה יוזמה של תנועת "יזכור", שחדלה לפעול בסתיו 2006, ומאז שנת 2007 מארגנת את הטקס תנועת " לוחמים לשלום" בשיתוף " חוג ההורים - פורום המשפחות". המסר העיקרי שעולה מהטקס הוא קריאה לסיום מעגל הדמים[1].

טקס יום הזיכרון הישראלי-פלסטיני מתקיים בערב יום הזיכרון החל מהשעה תשע בלילה. הטקס משודר באינטרנט, וצופים בו בשידור ישיר במקומות ציבוריים ב בית לחם וביישובים נוספים. הטקס כולל נאומים וקטעי שירה ומוזיקה ומתורגם לעברית וערבית. הדוברים, בני משפחות שכולות, נואמים בזוגות: ישראלי ופלסטיני. כך למשל, בטקס בשנת 2012 נאמו מוטי פוגל שאחיו נרצח ב פיגוע באיתמר יחד עם אשתו ושלושת ילדיהם וסיהאם אבו עוואד, שאחיה, יוסוף, נהרג מירי של חיילי צה"ל בכניסה לכפר בית אומר בפברואר 2000[2]. בכל שנה הדוברים משתפים את משתתפי הטקס בחוויות האישיות שלהם וקוראים לסיים את ההרג משני הצדדים[3][4].

את הטקס יזמה ב-2006 תנועת "יזכור", שבין מקימיה היו דניאלה בירמן, שנפצעה בפיגוע ההתאבדות ב מדרחוב בן-יהודה ב ירושלים ב-1997, אייל שירן, ששכל שניים מבני משפחתו בפיגוע בחיפה, בומה ענבר, שבנו נפל בלבנון בשנת 1995 ושמרי צמרת, שנפצע בדקירה. התנועה התפרקה בסתיו של אותה שנה, ומאז שנת 2007 מארגנת את הטקס תנועת "לוחמים לשלום" בשיתוף "חוג ההורים - פורום המשפחות". בכל שנה דואגים המארגנים הישראלים לאישורי כניסה למשתתפים הפלסטינים בטקס. אולם ב-2017 בוטלו אישורי הכניסה לכ-200 פלסטינים בעקבות אירוע דקירה שהתקיים בתל אביב לפני כן[5]. משנה לשנה מושך האירוע יותר קהל ויותר תשומת לב תקשורתית, ובשנים אחדות נאלץ להתמודד עם הפגנות וניסיונות לטרפד את האירוע. ב-2011 נאלצו המארגנים להעתיקו לאולם גדול יותר ב נמל תל אביב, והחל משנת 2016 הוא נערך ב היכל קבוצת שלמה[6]. הגידול במספר המשתתפים הביא לכך שב- 2018 התקיים הטקס במקום פתוח, גן הוורדים ב פארק הירקון[7]. הטקס בשנים האחרונות במימון המונים.

מספר

שנה

אולם

אמנים משתתפים

משתתפים נוספים

הערות

1

2006

תיאטרון תמונע

לאירוע הגיעו כ-200 איש

2

2007

תיאטרון תמונע

נעם רותם, דן תורן

הזמרת סיוון שביט ביטלה השתתפותה ברגע האחרון

3

2008

תיאטרון תמונע

שלומי שבן, עמיר לב, מירה עווד

אגי משעול

4

2009

תיאטרון תמונע

אחינועם ניני, מירה עווד, רונה קינן, שלומי שבן

5

2010

תיאטרון תמונע

מרים טוקאן, נפתלי אלטר, עמיר לב

מירי חנוך, מאיה בז'רנו

6

2011

נמל תל אביב

יוני רכטר, רות דולורס וייס, נעם רותם, יאיר דלאל

מוטי פוגל, רם לוי

7

2012

האנגר 11 נמל תל אביב

הבילויים, אלון אולארצ'יק, מרים טוקאן, קבוצת תיאטרון רות קנר

הנחתה שירה גפן

8

2013

ביתן 10 גני התערוכה

יהלי סובול, מרים טוקאן

אווה אילוז

9

2014

ביתן 10 גני התערוכה

עמיר לב, נעם רותם, יעל דקלבאום, מירה עווד, אדם שפלן

רוביק רוזנטל

10

2015

ביתן 10 גני התערוכה

יאיר דלאל, רות דולורס וייס

זוכה פרס נובל לשלום, הכומר דזמונד טוטו שלח ברכה מוקלטת

11

2016

היכל קבוצת שלמה

שאנן סטריט, שילה פרבר, דנה ברגר

אוהד נהרין

מעל 3,000 בני אדם נכחו[8]

12

2017

היכל קבוצת שלמה

ערן צור, אחינועם ניני, מירה עווד, יעל דקלבאום

אליעזר יערי

באירוע נכחו כ-4,000 איש[9]

13

2018

גני יהושע תל אביב

TheAngelcy, מרים טוקאן

דויד גרוסמן[10]

באירוע נכחו כ-7,500 איש[11][12]

14

2019

גני יהושע תל אביב

עומר קורן, שמרית ו מיכאל גריילסאמר

לאה שקדיאל

באירוע נכחו כ-9,000 איש[13]

15

2020

טקס מקוון

אחינועם ניני, מירה עווד, לאורה ריבלין, מכרם ח'ורי

צפו באירוע כ-200 אלף איש. שליח האו"ם למזרח התיכון, ניקולאי מלדנוב שלח נאום מצולם[14]

16

2021

טקס מקוון ופיזי

יוסי צברי, תמר פייקס, גילי מייזלר, ליילא אלשיח', מונא אבו שרה.

מוברק עווד, ריצ'רד גיר

צפו באירוע כ-250,000 איש. האירוע התקיים במקביל בתיאטרון צוותא[15].

הטקס מעורר מחלוקת בקרב הציבור הישראלי. ב-2015 קרא ועד מתיישבי השומרון[6] לשר הביטחון שלא להתיר כניסת פלסטינים לאירוע ואף עלתה הדרישה להוסיף ל חוק יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל סעיף האוסר לקיים "אירועים עם מחבלים"[16]. ב-2017 הגיעו מספר פעילי ימין בולטים ובהם " הצל", איתמר בן-גביר, ו מיכאל בן ארי למחות כנגד קיום הטקס בטענה שמשתתפיו משתפים פעולה עם אויבי ישראל, משווים בין המחבלים הפלסטינים לחיילי צה"ל, ונותנים לגיטימציה לרצח יהודים. לטענות אלו הגיבו המארגנים כי הטקס לא מנציח את מי שהרגו חפים מפשע[17]. חלק מהמשתתפים בטקס הותקפו ביריקות, אבנים, מקלות ובוץ[18].

ב־2018 אסר שר הביטחון, אביגדור ליברמן, על כניסתם לישראל של כל 110 המשתתפים הפלסטינים אשר כניסתם אושרה ביטחונית, ונימק את החלטתו: "זהו לא טקס זיכרון אלא מפגן של טעם רע וחוסר רגישות שפוגע במשפחות השכולות היקרות לנו מכל"[19]. מארגני הטקס עתרו ל בג"ץ, אשר התיר כניסת 90 פלסטינים לטקס בתנאי שאין לכך מניעה ביטחונית או פלילית[20]. בטקס הצהיר דויד גרוסמן כי יתרום מחצית מסכום זכייתו ב פרס ישראל ל פורום המשפחות השכולות ולעמותת אליפלט[11].

ב-2019 אסר ראש הממשלה ושר הביטחון, בנימין נתניהו על כניסתם לישראל של 176 פלסטינים על מנת להשתתף בטקס הזיכרון. מארגני הטקס עתרו לבג"ץ, וזה ביטל את החלטתו של שר הביטחון, והורה לאפשר מתן היתרי כניסה ייעודיים לישראל, לצורך השתתפות בטקס המשותף, ל-100 פלסטינים, תוך קביעה שהשר יכול למנוע את מעברם של אלה הקיימת מניעה ביטחונית לגביהם. בפסק הדין נאמר: "אל לשר הביטחון להתערב בדרך בה משפחה מבקשת לבטא את השכול הפרטי שלה, את העצב והיגון על לכתו ללא עת של אהוב ליבה. העותרות שבפנינו מאגדות משפחות שכולות אשר בחרו לבטא את כאבן ולציין את זכרם של יקיריהן בטקס המשותף. לא לנו להתערב בבחירתם זו."[21]

1. ^ 1 2

2. ^ 1 2

3. איתי בלומנטל, ^ גרוסמן בטקס האלטרנטיבי: "אויבים יכולים להתחבר מתוך האבל", באתר ynet, 17 באפריל 2018

4. איתי בלומנטל, ^ "הכאב הוא אותו כאב": טקס הזיכרון הישראלי-פלסטיני, ynet, ‏2020-04-28

5. ^ יותר ממאתיים אלף איש צפו בטקס יום הזיכרון הישראלי-פלסטיני ה-16, שיחה מקומית, ‏2021-04-13

6. ^ דרישה: למנוע קיום טקס הזיכרון ה"אלטרנטיבי", ערוץ 7

7. ^ לוחמים לשלום: לא משווים בין לוחמים למחבלים, ערוץ 7

8. דפנה ליאל, גלעד שלמור, ^ עימותים בטקס ישראלי-פלסטיני: "משת"פים של האויב", חדשות 2, 30 באפריל 2017;
דנה ירקצי ואלי אשכנזי‏, מפגינים תקפו משתתפי טקס זיכרון לישראלים ופלסטינים: "אתם נאצים", באתר וואלה!‏, 1 במאי 2017

9. ^ בג"ץ 2964/18 חוג ההורים - פורום המשפחות ואחרים נ' שר הביטחון ואחרים, ניתן ב-17 באפריל 2018;

10. ^ בג"ץ 3052/19 לוחמים לשלום ואחרים נ' שר הביטחון ואחרים, ניתן ב-6 במאי 2019

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום הזיכרון הישראלי-פלסטיני - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
מתוך ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית טקס יום הזיכרון הישראלי-פלסטיני הוא טקס זיכרון משותף של ישראלים ו פלסטינים המתקיים בערב יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ולנפגעי פעולות האיבה. הטקס נערך בפעם הראשונה בשנת 2006 ב תיאטרון תמונע והיה יוזמה של תנועת "יזכור", שחדלה לפעול בסתיו 2006, ומאז שנת 2007 מארגנת את הטקס תנועת " לוחמים לשלום" בשיתוף " חוג ההורים - פורום המשפחות".

# data[].attributes.headline
מהו זיכרון? לפתיחת שבוע הזיכרון

# data[].attributes.subject
מהו זיכרון? לפתיחת שבוע הזיכרון

# data[].attributes.body
אמר הילד/יהונתן גפן
ושוב אני מבקש
אנא אל תראה לי יותר
היכן הרגת והיכן כמעט נהרגת
ואיפה פרצת אחרי שכיתרת
ואף לקחת שבויים
הראה שתיל אחד ששתלת
ולא אלף גזעים קטועים
אל תראה שכול
גלה לי כחול
תן סימן חיים

השיר מתאים לפתיחת שבוע הזיכרון - בין יום הזיכרון לשואה לבין יום הזיכרון לחללי צהל.
מה בין יום השואה ליום הזיכרון? מה משותף להם? איזה סוג זיכרון הם מביאים? האם יש עוד סוגי זיכרון? מה מבקש הילד לזיכרון?  לאיזה סוג זיכרון אתם מתחברים?
אפשר להקרין את הראיון עם יהונתן גפן, עולים שם דברים נהדרים על הסוגיה הזו.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יום הזיכרון מתאפיין במקומותינו בהשמעת שירים עבריים בתחנות הרדיו, שירים ליום הזיכרון. אחד התורמים העיקריים לרשימת השירים הוא יונתן גפן, שכתב, בין השאר, את הנסיך הקטן מפלוגה ב', מקום לדאגה, הבלדה על חדווה ושלומיק ועוד קלאסיקות רבות. יש שאומרים שזה מפתיע, שדווקא הוא, מי שהביקורת שלו על מה שקורה כאן ידועה, עומד מאחורי כל אותם שירים.

"כל השירים שנכתבים למען החיים, למען אהבת האדם", מגדיר גפן בקבוצה אחת את כל שירי השכול, "ומי שכותב מסיבה אחרת, מסתבך. כל מה שכתבתי זה היה שירים לחיים ולא למתים", הוא מוסיף ומסביר. "אם אני אסביר את השיר - יפוג קסמו".

"הנסיך הקטן הוא שיר שכתבתי כאזהרה על מה שעלול לקרות", אומר גפן, "והנסיך הקטן אכן היה ילד כזה שבצבא הכרתי אותו והוא היה קטן מדי וכל הזמן אמרתי - 'הוא יותר מדי קטן, הוא בטח ימות. לצערי זה אכן מה שקרה", הוא נזכר בעצב.

לדבריו של גפן, הוא מצר על כך שבחרו לשיר את "הנסיך הקטן" דווקא בימי הזיכרון. "עצוב לי שלא שרים את זה בכל יום כי הנסיך הקטן צריך להזכיר חיים", הוא מסביר את עמדתו. "חבל שלא שרים אותו ביום האהבה, למשל. חבל שלא שרים אותו בחופים בבית ינאי. לא צריכים לשיר אותו בימי הזיכרון", הוא טוען.
העם יודע להתלכד רק סביב מוות

ספר שירים של יהונתן גפן | צילום: חדשות 2

לפני זמן מה, ביקשה אלמנתו של טייס צה"ל שעל הקבר של בעלה יהיה רשום "מקום לדאגה", על שם שירו וספרו של גפן. "נדמה לי שנתקלנו בכל מיני בעיות עם משרד הביטחון, שרוצה שכל הגיבורים יהיו בתלבושת אחידה", נזכר גפן בסיבה שהובילה לגניזת הרעיון.

מעבר לכך, טוען גפן, הוא לא הרגיש בנוח עם הבקשה. "הרגשתי איום ונורא. השכול נהיה חלק מאיתנו וזה טבעי. כל העסקנים והפוליטיקאים והגנרלים משתמשים בזה כדי ללכד את העם בדבר היחיד שהוא יודע להתלכד וזה מוות", הוא מוסיף.

"מתי אנחנו מתפייסים? כשיש מלחמה או כשיש אסונות ומוות. זה הדבר היחיד שמדביק את העם הזה. כל מת וכל משפחה יש לה סיפור. מי החליט לקרוא לה משפחת השכול? ולמה לא לקרוא לה משפחת החיים?", הוא שואל בהתרסה, אך נותר ללא תשובה.

"היום אני יודע שיום הזיכרון הוא הפרומו למלחמה הבאה", מסביר גפן. "זה הסיפור. אתה לא מת למען מדינה ולא למען דגל. רוב המלחמות שהיו פה היו מיותרות, אז אתה רוצה עוד מלחמה מיותרת?".

"תביא יום זיכרון, תראה כמה נפלאה הייתה המלחמה האחרונה ויש לך עוד מלחמה" הוא טוען, "אלא שיום אחד תהיה מלחמה ואף אחד לא יבוא", מדמיין גפן בעיני רוחו חזון אפור ומדכא.

גפן מסיים את דבריו בפרדוקס שמציב עבורו יום העצמאות. "ביום העצמאות אני עצוב פעמיים", הוא מסביר. "אני עצוב ביום הזיכרון על אלה שנפלו ולמחרת אני עצוב עוד פעם כשאני מבין בשביל מה הם נפלו".

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - יהונתן גפן: "כתבתי שירים לחיים - לא למתים"

# data[].attributes.attachment_link.description
יום הזיכרון מתאפיין במקומותינו בהשמעת שירים עבריים בתחנות הרדיו, שירים ליום הזיכרון. אחד התורמים העיקריים לרשימת השירים הוא יונתן גפן, שכתב, בין השאר, את הנסיך הקטן מפלוגה ב', מקום לדאגה, הבלדה על חדווה ושלומיק ועוד קלאסיקות רבות. יש שאומרים שזה מפתיע, שדווקא הוא, מי שהביקורת שלו על מה שקורה כאן ידועה, עומד מאחורי כל אותם שירים.