# data[].attributes.headline
Виховна година "Безпека у надзвичайних ситуаціях" 

# data[].attributes.subject
Виховна година "Безпека у надзвичайних ситуаціях" 

# data[].attributes.attachment_link.title
1 безпека у надзвичайних ситуаціях

# data[].attributes.attachment_link.title
2 безпека у надзвичайних ситуаціях

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Освітній портал Педагогічна преса

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчальний фільм про правила евакуації під час виникнення надзвичайних ситуацій.

# data[].attributes.headline
Мінна небезпека

# data[].attributes.subject
Мінна небезпека

# data[].attributes.body
Наразі ця інформація видається актуальною, бо Україна в лідерах по замінованості територійі, нажаль, статистика щодня невтішна.

# data[].attributes.attachment_link.title
мінна небезпека.pptx

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Тертиця

# data[].attributes.attachment_link.title
Надзвичайні ситуації. Повітряна тривога!

# data[].attributes.headline
"День пам'яті про аварію на Чорнобильській АЕС" 

# data[].attributes.subject
"День пам'яті про аварію на Чорнобильській АЕС" 

# data[].attributes.body
Інформаційна хвилинка з переглядом та обговоренням відеороликів "День пам'яті про аварію на Чорнобильській АЕС: що важливо пам'ятати про трагедію"

# data[].attributes.headline
Аварія на Чорнобильській АЕС трапилася 26 квітня 1986 року.

# data[].attributes.subject
Аварія на Чорнобильській АЕС трапилася 26 квітня 1986 року.

# data[].attributes.body
Сьогодні відзначається 36-та річниця аварії на Чорнобильській атомній електростанції, найбільшої в історії ядерної енергетики. Аварія забрала життя сотень людей і завдала непоправної шкоди екології Європи. День пам'яті жертв трагедії відзначається щорічно 26 квітня.

# data[].attributes.headline
Чорнобиль у цифрах

# data[].attributes.subject
Чорнобиль у цифрах

# data[].attributes.body
За різними даними, від 600 до 800 тисяч осіб зі всього СРСР брали участь у ліквідації наслідків на ЧАЕС. Від 4 000 до 10 000 осіб загинуло від наслідків вибуху. Понад 70 тисяч з них стали інвалідами.

Під радіоактивне випромінювання внаслідок вибуху у Чорнобилі потрапило 1,9 млн людей в Україні. Загалом – 8,4 млн осіб у Білорусі, Росії, Україні та інших країнах, зокрема, Європи.

# data[].attributes.attachment_link.title
чорнобиль у цифрах

# data[].attributes.headline
Чорнобильська катастрофа: надпотужний вибух

# data[].attributes.subject
Чорнобильська катастрофа: надпотужний вибух

# data[].attributes.body
Витік радіації внаслідок вибуху на четвертому енергоблоці ЧАЕС прирівнюють до вибуху 500 атомних бомб, скинутих США у 1945 році на Хіросіму.

А поширення реактивного матеріалу було настільки масштабним, що радіоактивні дощі випали по всій Європі, і навіть в Ірландії.

# data[].attributes.headline
Аварія в Чорнобилі: рудий ліс

# data[].attributes.subject
Аварія в Чорнобилі: рудий ліс

# data[].attributes.body
Потужний витік радіації "пофарбував" ліс неподалік Чорнобильської АЕС у яскраво рудий колір. З того часу він називається "Рудий ліс".

Небезпечні зони

Радіація не поширюється рівномірно навколо ЧАЕС, а осідає острівцями. Деякі ділянки 10-кілометрової зони в десятки разів небезпечніші, ніж територія, прилегла до АЕС.

Зокрема, однією з таких зон є стела "ЧАЕС ім. В.І.Леніна" – тут радіаційний фон може сягати аж 1200 мікрорентген/год, коли біля самої станції фон не перевищує 300 мкР/год. Для порівняння, радіаційний фон Києва становить близько 11 мкР/год.

# data[].attributes.body
Аварія на Чорнобильській АЕС: історія трагедії

26 квітня 1986 року сталася аварія на четвертому енергоблоці. З різницею в дві секунди відбулися два вибухи на четвертому реакторі Чорнобильської АЕС. Обвалилася частина будівель, почалася велика пожежа. Величезна кількість радіоактивних речовин було викинута в атмосферу.

Багатоденну пожежу намагалися загасити сотні пожежників та працівників аварійних служб. Багато з них згодом померли від променевої хвороби. Понад 100 тисяч жителів найближчих населених пунктів були евакуйовані після аварії.

Щоб запобігти подібним аваріям у майбутньому, наприкінці 1986 року четвертий реактор накрили спеціальним "саркофагом" і Чорнобильську АЕС знову ввели в експлуатацію. У наступні роки через великі пожежі відключили інші три реактори.

У 2019 році над станцією запустили новий "саркофаг", оскільки старий був уже непридатний. У наш час Чорнобильська АЕС готується до повного зняття з експлуатації.

Жертви та наслідки Чорнобильської трагедії

Аварія на Чорнобильській АЕС викликала катастрофічне забруднення навколишнього середовища. Територія міста Прип'ять досі вважається непридатною для життя. Аварія сильно підірвала довіру громадськості до ядерної енергетики. З 1986 по 2002 рік у світі не було побудовано жодної атомної електростанції.

Точне число жертв аварії встановити не вдалося, оскільки багато людей вмирали через роки. За приблизними розрахунками, від аварії на ЧАЕС померло близько 4000 осіб. 30 співробітників АЕС померло в перші дні і тижні аварії, ще сотні тисяч людей померли в наступні кілька років від онкологічних захворювань і променевої хвороби.

День пам'яті Чорнобиля

26 квітня є днем пам'яті про саму катастрофу і загиблих в ній, а також героїзму працівників станції, ліквідаторів, пожежників, медиків і всіх людей, причетних до ліквідації наслідків аварії.

У грудні 2016 року Генеральна Асамблея ООН проголосила 26 квітня Міжнародним днем пам'яті про Чорнобильську катастрофу. Щодня в цей день проходять пам'ятні заходи, виставки та інформаційні хвилинки про Чорнобильську трагедію.

# data[].attributes.attachment_link.title
Чорнобиль: долі та спогади ліквідаторів аварії | ТСН 19:30

# data[].attributes.headline
Бесіда з обговоренням презентації "Прості правила інформаційної безпеки під час війни"

# data[].attributes.subject
Бесіда з обговоренням презентації "Прості правила інформаційної безпеки під час війни"

# data[].attributes.headline
Хочете допомогти Збр

# data[].attributes.body
Хочете допомогти Збройним силам України швидше здолати окупантів? Тоді дотримуйтеся цих простих правил інформаційної безпеки під час війни.

# data[].attributes.body
Воєнний стан в Україні - особливий правовий режим, що вводиться у разі загрози національній безпеці.

Запровадження воєнного стану пропонується РНБО, погоджується Президентом  і затверджується рішенням Верховної Ради України

# data[].attributes.headline
Сигнал "Тривога", як діяти

# data[].attributes.subject
Сигнал "Тривога", як діяти

# data[].attributes.attachment_link.title
2 Дітям про НС та війну Ч 2

# data[].attributes.headline
Алгоритм дій в кризовій ситуації. Тривожна валіза

# data[].attributes.subject
Алгоритм дій в кризовій ситуації. Тривожна валіза

# data[].attributes.attachment_link.title
1 Дітям про НС та війну 1Ч 

# data[].attributes.attachment_link.title
24 лютого Війна Презентація про війну в Україні

# data[].attributes.headline
Понеділок – 

# data[].attributes.body
Понеділок – 25.04.22
Перегляд презентації "Війна: хроніка подій" з обговоренням пам'ятки "Дії населення при загрозі бойових дій"
Вівторок – 26.04.22
"День пам'яті про аварію на Чорнобильській АЕС" Інформаційна хвилинка з переглядом та обговоренням відеороликів "День пам'яті про аварію на Чорнобильській АЕС: що важливо пам'ятати про трагедію"
Середа  - 27.04.22
Виховна година "Безпека у надзвичайних ситуаціях"
Четвер – 28.04.22
Бесіда з обговоренням презентації "Прості правила інформаційної безпеки під час війни"
П’ятниця – 29.04.22
Бесіда з переглядом презентації "Мінна небезпека"

# data[].attributes.headline
Обговорення пам'ятки "Дії населення при загрозі бойових дій"

# data[].attributes.subject
Обговорення пам'ятки "Дії населення при загрозі бойових дій"

# data[].attributes.attachment_link.title
Дії населення при загрозі бойових дій

# data[].attributes.attachment_link.title
Як працює повітряна тривога?

# data[].attributes.attachment_link.title
Сирена – моя помічниця. Що таке сигнал повітряної тривоги та як поводитися - анімований ролик дітям