# data[].attributes.headline
ניסוח שאלת מחקר

# data[].attributes.subject
ניסוח שאלת מחקר

# data[].attributes.body
לאחר שנגעתם מעט בנושא המרכזי אנא חשבו איזה נקודה מהנושא הכולל תרצו להתמקד בו, לבחון אותו, להתבונן בו יותר לעומק. נסחו שאלה המבטאת את התמקדות המבט שלכם.

שימו לב לדייק את השאלה, שלא יהיו מילים מיותרות וכו' בכדי שתוכלו להתמקד כמה שיותר בנושא שבחרתם לחקור בהצלחה

# data[].attributes.headline
המבוא הוא בעצם מצג של תמצית המחקר שלכם(מומלץ לכתוב אותו בסוף העבודה שלכם)

# data[].attributes.subject
המבוא הוא בעצם מצג של תמצית המחקר שלכם(מומלץ לכתוב אותו בסוף העבודה שלכם)

# data[].attributes.body
המבוא בעצם מציג את הרקע למחקר, מטרות המחקר, נותן סקירה של העבודה. צריך להיות תיאור ברור עד כמה שניתן במה העבודה שלכם עוסקת.

חשוב שיופיעו בו הגדרות מושגים ומידע רלוונטי אשר נדרש להבנת העבודה. מומלץ לכתוב את המבוא בסוף העבודה משום שאז כללות העבודה והתוצר שלכם פרוס לפניכם

תשתדלו שלא יהיה ארוך מידי 500~1000 מילים

# data[].attributes.headline
במקביל לעשיית המחקר שלכם בשטח אתם מתבקשים לכתוב את סקירת הספרות של המחקר שלכם

# data[].attributes.subject
במקביל לעשיית המחקר שלכם בשטח אתם מתבקשים לכתוב את סקירת הספרות של המחקר שלכם

# data[].attributes.body
כתיבת סקירה ספרותית היא חשובה מאוד, זו הדרך של כותב העבודה לספק רקע והבנה לקורא.

סקירה ספרותית היא סקירה של ספרות- מאמרים, מחקרים, תזות, כתבי עת, מקורות תורניים, ועוד הקשורים או נוגעים לעבודת המחקר שאתם נדרשים לכתוב.

מבחינה תיאורטית כתיבת סקירת ספרות מספקת בסיס תיאורטי בהתאמה לשאלת המחקר, ובכך מייצרת מסגרת מדעית ותוקף לממצאי המחקר.

אפשר לדמיין את זה כמעין תשתית רחבה עליה יושב המפעל, כך גם סקירת הספרות היא התשתית לעבודה כולה עליה

כתיבת סקירה ספרותית צריכה להיות ברורה, מקיפה ומאורגנת שתעזור להתמקד ולבסס את הרציונל והצידוק תיאורטי למחקר כולו, יש כמה סוגי מבנים איך לערוך את סקירת הספרות:

מבנה אופקי: בשיטה זו ננסח ראשי פרקים בעלי קשר אופקי לא היררכי. כלומר, ראשי הפרקים יהיו “מקבילים” ולא יצאו אחד מהשני.

מבנה משפך: בשיטה זו ננסח ראשי פרקים היררכיים בצורת משפך (או פירמידה הפוכה) – נתחיל בנושא רחב ונצטמצם עד שנגיע לשאלת מחקר נקודתית.

# data[].attributes.body
במחקר איכותני כתיבת פרק הממצאים אינה רק דיווח שלאחר מעשה על תוצאות המחקר, אלא מהווה חלק מניתוח הנתונים. הסיבה לכך היא שבמהלך הכתיבה מתבצע חלק גדול מהפרשנות של הממצאים, שהיא חלק בלתי נפרד מניתוח התוכן.

כתיבת פרק הממצאים מתחילה בבחירה מתוך כל הקטגוריות והתמות – אילו רלוונטיות לדיווח במחקר. ייתכן שהמרואיינים דיברו על נושאים טכניים או על נושאים שאינם רלוונטיים ישירות לשאלות המחקר, ולא נרצה לדווח על כך. לכן, נתחיל מבחירה של רשימת הקטגוריות והתמות שעליהן נרצה לדווח.

לאחר בחירה זו, נתחיל לתאר את הממצאים באשר לתמות השונות, כאשר בכל תמה נתאר את כל העמדות או החוויות שאיתרנו באמצעות ציטוט או שניים שממחישים אותה באופן הטוב ביותר.

# data[].attributes.headline
לאחר שצברתם מידע מספיק שיכול לגבש עבורכם תשובה לשאלת המחקר שלכם אנחנו עוברים לשלב עיבוד הנתונים. להלן הצעת שיטת עבודה לניתוח הנתונים שאספתם

# data[].attributes.subject
לאחר שצברתם מידע מספיק שיכול לגבש עבורכם תשובה לשאלת המחקר שלכם אנחנו עוברים לשלב עיבוד הנתונים. להלן הצעת שיטת עבודה לניתוח הנתונים שאספתם

# data[].attributes.body
תמלול

ניתוח תוכן הוא שלב חשוב במחקר האיכותני, והוא מתבסס על התוכן כ'טקסט'. זהו לא שלב שאפשר לעשות "בראש", ולכן לא משנה עד כמה אתם מכירים היטב את חומר הראיונות או התצפיות שלכם, אין דרך לעקוף את השלב הזה, ויש לתמלל באופן מלא את הראיונות, התצפיות, ושאר החומרים שאספתם

קריאת כל התוכן

שלב זה של קריאת החומר נקרא לעתים גם "התיידדות עם החומר". בשלב זה החוקר קורא את כל התמלילים של הראיונות, התצפיות וכד', אבל עוד לא מתפתה להתחיל למיין אותם, אך אפשר ומומלץ להתחיל לשרבט בצד הקריאה את הרעיונות הראשונים לקטגוריות

מיון החומר לקריטריונים

לאחר קריאת כל החומר וההיכרות עמו, זהו השלב שבו ממיינים את החומר לקטגוריות ולתמות, (תמה זהו רעיון אוניברסלי על זמני, לרוב משמש כמסר של יצירה ספרותית). זהו השלב המרכזי בניתוח הנתונים. זהו גם השלב השיטתי ביותר בניתוח התוכן ולכן הוא גם אורך יותר זמן בדרך כלל.

שלב זה מתחיל בגיבוש של רשימת הקטגוריות הראשונית. רשימה זו עשויה להשתנות במהלך הניתוח, אבל אנחנו צריכים רשימה ראשונית כדי להתחיל. קטגוריות הן נושאי העל אליהם התייחסו מקורות המידע שלכם

כאשר החוקר מתחיל להכניס את התכנים לכל קטגוריה, הוא מתחיל לשים לב לכך שבתוך כל קטגוריה "נושא-על", מתחילים להתגבש תתי נושאים שהמרואיינים דיברו עליהם, כל אלו הן תמות, שעלו מתוך דברי המרואיינים, והתחלנו להבחין בהן רק במהלך החלוקה לקטגוריות

שלב זה של מיון החומר לקטגוריות ולתמות, התמות מתגבשות בהדרגה ויש למיין את כל החומר לתמות השונות עם היווצרותן. יצירת התמות בשלב זה היא דינאמית ויתכן שתשתנה מספר פעמים במהלך המיון. אל דאגה, לא מדובר ב"עבודה כפולה", אלא בחלק חשוב של עיבוד המידע.

חשוב מאד: לעתים תיתקלו בפסקה או משפט שמתאימים לכמה תמות, ואפילו מקטגוריות שונות. אל תהססו "לשכפל" את החומר ולשים אותו בשתי התמות גם יחד. לאחר שכל החומר ממוין לקטגוריות ותמות. כאשר רשימת התמות התגבשה סופית אפשר לעבור לשלב הבא

מיון החומר בתוך התמות

מה הכוונה במיון החומר בתוך התמות? גם כאשר שני מקורות או מרואיינים מדברים על אותו נושא, כנראה שיהיה הבדל ביניהם, התייחסויות שונות וכו'.

בשלב זה תפקידנו לזהות את העמדות או התפיסות השונות, ולמיין את התוכן בתוך אותה תמה עצמה. שלב זה חשוב במיוחד משום שהצגת התפיסות השונות של המשתתפים השונים במחקר היא חלק מהותי מאד במחקר האיכותני. ובכך נוצרות לנו תתי תמות

בחירת ציטוטים מתוך תתי התמות

לאחר שמיינו את העמדות, התפיסות או החוויות השונות בתוך כל תת תמה, נעבור על כל חוויה או עמדה כזאת, ובתוכה נבחר ונסמן ציטוט או שניים שמבטאים באופן הברור והמובהק ביותר את אותה עמדה או חוויה. שלב זה יעזור לנו מאוד בשלב האחרון – כתיבת פרק הממצאים

# data[].attributes.headline
במחקר איכותני כלי המחקר שלכם הם

# data[].attributes.subject
במחקר איכותני כלי המחקר שלכם הם

# data[].attributes.body
*) ראיונות - החוקר נפגש עם המרואיין פנים אל מול פנים (של אנשים עם רקע המתאים למחקר או מומחים בתחום), מציג בפניו שאלות מכוונות שעשויות לסייע לו להתמקד בנושא הנחקר, אך על ידי שאלות פתוחות ורחבות שיאפשרו למרואיין לנתב את תשובתו.

*) שאלון (עם שאלות פתוחות) המיועד לאנשים הרלוונטיים למחקר שלכם או בעלי ידע רלוונטי למחקר שלכם

*) קבוצות מיקוד - איסוף מספר מצומצם של אנשים שהינם "מומחים" בתחום הנחקר, כאשר החוקר מכווין את הדיון על ידי שאלות ממוקדות סביב נושא המחקר

*) ניתוח מסמכים ודוחות - ניתוח טקסט בעזרת חוקים ברורים הידועים מראש למספר מוגבל של קטגוריות. ניתוח תוכן משמש לצורכי הפקה של הרעיונות המרכזיים של הטקסט, לאבחון מגמות וכוונים ויכול להיות בסיס להעלאת השערות ביחס לנתונים המופיעים

*) עריכת תצפיות - החוקר מגיע למקום בו ניתן לבחון את התחום הנחקר ומבצע תצפית התורמת להבנתו את עולם התוכן, מבלי לקיים תקשורת עם האנשים עליהם הוא מתצפת ומבלי להשפיע על המתרחש

# data[].attributes.headline
הכרות עם עולם המספרים ביהדות

# data[].attributes.subject
הכרות עם עולם המספרים ביהדות

# data[].attributes.body
בכדי להכיר את הנושא לעומק לפניכם מספר מקורות:
'הצופן – סוד האותיות' הרב זמיר כהן,
'סודות השפה העברית' דן וינוקור
'אותיות לשון הקודש' הרב יצחק גינזבורג
'שרשי השמות' הרב משה זכותא
'מדרש אותיות דרבי עקיבא'
'שני לוחות הברית - שער האותיות' השל"ה הקדוש

העמקה בנושא הגימטרייה: https://www.arachim.org/ArticleDetail.asp?ArticleID=14240

העמקה בנושא דילוגי אותיות https://www.yeshiva.org.il/wiki/index.php/%D7%94%D7%A6%D7%95%D7%A4%D7%9F_%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%9B%22%D7%99

# data[].attributes.headline
חיפוש מקורות לסקירה ספרותית היא עבודה קשה וארוכה, היא בילוי של שעות מול המחשב באתרי מחקר, כתבי עת, אתר הספרייה ואתרים נוספים. היא יכולה להיות מייאשת מאוד.

# data[].attributes.subject
חיפוש מקורות לסקירה ספרותית היא עבודה קשה וארוכה, היא בילוי של שעות מול המחשב באתרי מחקר, כתבי עת, אתר הספרייה ואתרים נוספים. היא יכולה להיות מייאשת מאוד.

# data[].attributes.body
כמה טיפים לחיפוש מקורות

*) פיתחו כמה אתרים במקביל שמכילים מקורות כגון ספרים, מאמרים וכתבי עת שבהם נמצאים מקורות הרלוונטיים לכתיבת עבודה סמינריונית. לא תחפשו מאמר על גידול חתולים בכתב עת אומנותי נכון?

*) חפשו מקורות מהימנים. אתרי אינטרנט פשוטים יכולים לתת לכם רקע לעבודה או לעזור בחיפוש מקורות, אך בסקירת הספרות אתם מחויבים לכללים נוקשים של מקורות.

*) הקישו מספר מילות מפתח שקשורים ישירות לעבודה שלכם, אם לא תמצאו מספיק מקורות, אז תרחיבו את החיפוש. לדוגמא: לעבודה על חשיבות מתן תרופתי לחולי סכרת נעורים, מילות המפתח יהיו סכרת נעורים וטיפול תרופתי.

*) השתמשו בביבליוגרפיה של המאמרים ובקישורים למקורות בכתבות כדיי להשלים מקורות, לא המצאנו את הגלגל, ומי שהמציא יכול לעזור לנו מאוד

דגשים

איכות על פני כמות, השתדלו לא לסכם מקור באורך עמוד אם חשיבותו של המקור לעבודה היא קטנה. תנו לכל מקור את הגודל המתאים לחשיבותו.