# data[].attributes.body
L’any 714, l’exèrcit musulmà va conquerir Saragossa. A partir d'allà van conquistar l’actual territori català, va ser fàcil perquè la majoria de poblacions van signar tractats de submissió. Al nord de Catalunya, al segle IX, els reis francs van ajudar a expulsar els àrabs. La dominació islàmica va ser breu en aquesta zona, per la qual cosa rep el nom de Catalunya Vella

# data[].attributes.body
En canvi, la zona sud i oest del territori català (limitat pels rius Llobregat, Anoia i Segre), que se anomenava Catalunya Nova.

# data[].attributes.body
és una franja fortificada que va des de Pamplona passa per als Pirineus fins a Barcelona, la van fer els reis francs per a protegir-se dels musulmans la van dividir en comtes per poder governar-lo

# data[].attributes.headline
4 Catalunya nova controlada  per als musulmans?

# data[].attributes.subject
4 Catalunya nova controlada  per als musulmans?

# data[].attributes.body
1.  La població es va islamitzar . També va introduir els seus avenços agrícoles.

2.  Van créixer les ciutats i se’n van crear de noves, de les que destacaran Balaguer, Lleida i Tortosa (Lleida i Tortosa convertides en regnes).

3.  El patrimoni que ha quedat de l’època islàmica és astells i torres defensives construïdes a les zones frontereres, banys àrabs i edificis com la suda de Tortosa.

# data[].attributes.headline
5.1. el comte de Barcelona, Girona, Urgell i Cerdanya  Guifre el Pelós

# data[].attributes.subject
5.1. el comte de Barcelona, Girona, Urgell i Cerdanya  Guifre el Pelós

# data[].attributes.body
Guifre el Pelós va deixar la seva terres en herència seus descendents (sense que fossin nomenats pels reis franc). El 988, Borrell II decidí no renovar el jurament de fidelitat al rei franc perquè li havia denegat l’ajuda per defensar Barcelona dels sarraïns. D’aquesta manera els comtats catalans van ser independents.

# data[].attributes.body
Ramon Berenguer I, comte de Barcelona, va pactar amb els barons per restablir l’autoritat comtal: els va fer vassalls seus i va acceptar el sotmetiment de la pagesia. Les normes d’aquesta societat feudal es van regular en el codi dels Usatges de Barcelona.

– També es van fer vassalls de Ramon Berenguer I els altres comtes catalans. Va quedar establerta així l’hegemonia de la casa comtal de Barcelona.

# data[].attributes.body
L’any 1137 es planifica el matrimoni entre Peronella, filla del rei d’Aragó Ramir II, i Ramon Berenguer IV, comte de Barcelona, que va esdevenir príncep d’Aragó. El matrimoni es va fer l'any 1150, quan Peronella tenia catorze anys, i va ser aleshores quan es creà la Corona d’Aragó. (El fill de Ramon Berenguer IV i Peronella, Alfons II a Catalunya, Alfons I el Cast, fou el primer en ser comte de Barcelona i rei d’Aragó. Es va iniciar la dinastia catalanoaragonesa)

# data[].attributes.body
Ramon Berenguer IV va conquerir les ciutats de Tortosa i Lleida. Va continuar l’avanç cap al sud i, el 1153, va capitular Siurana, la darrera ciutat important sota control islàmic al territori català, de manera que va avançar la frontera fins als ports de Beseit i el riu la Sénia.

Alfons I també va reconquerir territoris als musulmans, en aquest cas a l’Aragó. Va signar amb la Corona de Castella el tractat de Cazorla pel qual renunciava a conquerir la taifa de Múrcia a canvi de conquerir les de València, Xàtiva i Dénia.

# data[].attributes.body
Amb la caiguda del califat de Còrdova el 1035, els comtes catalans van exigir als musulmans el pagament de tributs (paries) a canvi de mantenir la pau. Però els van anar conquerint territoris: Tàrrega (1056), Agramunt (1078), Balaguer (1105) i Tarragona (1117).

L’impuls econòmic que van aconseguir els comtats catalans va permetre l’expansió cap a Occitània: es van comprar territoris i també se’n van aconseguir per herència i a través de la unió matrimonial de Ramon Berenguer III amb Dolça de Provença.

# data[].attributes.headline
12 L’art romànic a Catalunya (segle XI i XII)

# data[].attributes.subject
12 L’art romànic a Catalunya (segle XI i XII)

# data[].attributes.body
- Els nobles i els clergues van fer construir castells, esglésies i monestirs, com els de Sant

Pere de Rodes, Ripoll… També es van construir petites esglésies rurals, Sant Climent i Santa Maria de Taüll...

- L’arquitectura té influència llombarda: ús de carreus quadrats, construcció de grans torres,

absis esvelts i decoració amb petits arcs cecs.

- L’escultura romànica estava supeditada a l’arquitectura. Destaca l’escultura exempta (portalades com la del i capitells dels claustres,) i l’escultura en fusta (majestats, marededéus amb l’infant i davallaments de la creu).

(La pintura romànica va ser molt important)

– Les pintures murals se situaven als absis i als murs. S’hi representaven el Pantocràtor i escenes de les vides de Jesús i de la Mare de Déu. Excel·leixen les de Taüll i les del Mestre de Pedret.

– També es feien pintures sobre taula com les que col·locaven als frontals d’altar.

# data[].attributes.body
– Es van aplicar millores tècniques i es van ampliar les terres de conreu (artigatges).

– Es va poder afavorir el comerç interior i es propicià la creació de fires i mercats rurals.

– La vida urbana va poder renéixer: les ciutats van créixer fins van atreure artesans i comerciants.

-Com a activitat econòmica va ser molt important la fabricació i armes de ferro a les ferreries situades al Pirineu, que es treballava amb la tecnica farga catalana.

-Catalunya, era un esclavament estratègic perquè era un lloc de pas entre al-Àndalus i l’Europa feudal,

# data[].attributes.headline
10 El repoblament de Catalunya nova  ( al segle XIII )

# data[].attributes.subject
10 El repoblament de Catalunya nova  ( al segle XIII )

# data[].attributes.body
– Les terres van ser donades als ordes militars i religiosos i als nobles.

– Els pagesos que van repoblar les terres ho van fer en condicions de servitud a un senyor.

-Que eren les remença? la remença era el rescat que havien de pagar si volien abandonar la terra i van estar sotmesos a drets senyorials abusius (mals usos).

– Els comtes van atorgar a les ciutats cartes de poblament, que alliberaven els seus habitants de certes servituds. També es van crear ciutats noves.

– Es va permetre als sarraïns que ja hi vivien de quedar-s’hi i parlar la seva llengua i continuar amb els seus costums. Se’ls anomenà mudèjars o moriscs.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=fNWdlhM9zzY