# data[].attributes.location_name
Vergi sadam, Vergi küla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.location_name
Kaspervik, Neeme tee, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Esimesed andmed Lahemaal asuva Käsmu küla kohta pärinevad aastast 1453. Käsmu on tuntud "kaptenite küla" nime all. Siin töötas merekool ja pea igas peres oli oma kapten või tüürimees. Küla omapäraks olid valged kaptenimajad ja kõrged lipumastid.

Küla on tuntud rohkete kultuurimälestiste poolest. Ajaloost annab hea ülevaate Käsmu Meremuuseum.

Praegu on Käsmu populaarne suvituspaik, kus võid hinge kosutada rannas jalutades, õpperajal matkates, kontserte nautides või vaatamisväärsustega tutvudes. Suvel võta ette retk lähedal asuvale Saartneemele, mis on rahva seas tuntud ka Kuradisaarena.

# data[].attributes.body
Jõgi saab alguse Sagadi-Metsanurga ümbruse soistelt aladelt, voolab Altja ürgorus läbi Oandu järve ja suubub Altja külas Soome lahte. Ojja suubuvad Kiviku kraav, Marjametsa kraav ja Sagadi peakraav.

# data[].attributes.location_name
Neeruti Eesjärv, Neeruti, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere linnapäevad toimuvad tavaliselt juunis. See kujutab endast laata, kus paljud tänavad on täis telke. Mõnes telgis müüakse mänguasju ja selliseid tilulilu asju ning enamus telgis siiski müüvad isetehtud ja käsitöö asju. Pakutakse nii riideid, õlu ja kalja, vihtasid ja palju muud sellist.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Riigigümnaasium on Rakveres 1. septembrist 2022 tööd alustav riigigümnaasium. Rakvere Riigigümnaasiumi koolihoone kerkib Rakveres aadressile Lai 36.

Kooli direktor on Liisa Puusepp.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Eesti Ööjooks on osavõtjate arvult kolmas rahvaspordiüritus Eestis. Tegemist on linnajooksuga, mis toimub pimedal ajal. Üritust korraldatakse alates 2011. aasta juunist. Eesti Ööjooksu idee autor ja peakorraldaja on Marko Torm, kes alustas oma unistuse elluviimist 2009. aastal. Idee sai alguse isiklikust kogemusest 2008. aastal, mil ta läbis Helsingis esmakordselt maratoni. Esimene Eesti Ööjooks toimus 2011. aastal. Ööjooks valiti 2011. aastal Rakvere aasta teoks. Samal aastal pälvis ööjooks konkursil „Lääne-Virumaa aasta tegu“ III koha. Eesti Ööjooks hõlmab nii poolmaratoni kui ka 10 km ja 4 km distantse. Lisaks toimuvad Mõmmi lastejooksud. Võistelda saavad jooksjad, sörkijad ja käijad.

# data[].attributes.location_name
Rakvere vallavalitsus, Kooli, Sõmeru, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere vallavalitsus, Kooli, Sõmeru, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere vallavalitsus, Kooli, Sõmeru, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere valla vapiürituseks on Maaelufestival, mis on välja kasvanud üritusest nimega Lambafestival. 2013 sai teoks esimene Sõmeru lambafestival, mis köitis suure hulga osalejate ja külaliste tähelepanu. Ürituse käigus toimus näiteks lammaste paraad läbi Sõmeru aleviku ning demonstreeriti professionaalsete Uus-Meremaa pügamismeistrite tööd, lisaks toimusid lambatoodete laat, näitused, õnneloos, võistlused, kultuuriprogramm, erinevad töötoad ja pakuti lambalihatoite. Kolmel aastal korraldati Sõmerul Lambafestivali, misjärel nimetati üritus ümber Maaelufestivaliks.

# data[].attributes.body
Minu isa on pärit siit.

# data[].attributes.body
Pada mõis asus Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi paikneb mõisasüda Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Pada külas.

Esimesed teated mõisa kohta on aastast 1505. Mõisa härrastemaja valmis 1782 ja selle projekteeris Venemaal töötanud Prantsuse arhitekt Jean-Baptiste Vallin de la Mothe. Aastast 1917 on härrastemaja varemetes.
Pada mõisa legend: Pada mõis pommitati teisel maailmasõjal ära, mõisnik oli leiutaja ja leiutas lennumasina kuna ta ise lennata ei julgenud proovida sellega siis küsis ta talupojalt kas ta soovib seda teha, talupoeg startis mõisa rõdult, lend läks hästi kuid maandus mõisa parki puu otsa ja murdis jala luu. Mõisnik andis autasuks kalu.

# data[].attributes.body
Seal asub vabadussõja monument ehk siis see kivi.

# data[].attributes.body
olen pärit siit

# data[].attributes.body
Altja on rannaküla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Altjal asub Mäekõrts, mis on endise Paarma kõrtsi kohal (mainitud 1875).Kõrtsi lähedale on ehitatud külakiik.

Altja neemel on aastatel 1973–1974 taastatud võrgukuurid. Ranna madalas merevees on Altja suurkivi ehk Altja titekivi.
Altja titekivi on rändrahn Haljala vallas Altja külas.

Kivi asetseb madalas merevees Altja küla võrgukuuridest läänes. Rändrahn on rabakivim. Altja titekivi ümbermõõt on 22,6 meetrit, pikkus 4,4; laius 4,8 ja kõrgus 4,1. Kivi maht on 120 m³.

Kohaliku legendi järgi pärinevad selle kivi alt kõik Altja lapsed.

Küla juures suubub Soome lahte Altja oja.

# data[].attributes.body
Neeruti maastikukaitseala paikneb Lääne-Virumaal Kadrina vallas.

Kaitseala kogupindala on 1271 ha.

Maastikukaitseala loodi 1957. aastal kaitsmaks Pandivere kõrgustiku põhjaosa mägesid (Neeruti mäed) ja nendevahelisi järvi (Neeruti järved). Neeruti mäed on tekkinud mandrijää taandumisel ning kuuluvad oma iseloomult osalt ooside, osalt mõhnastike hulka. Suurimad absoluutsed kõrgused küündivad seal 125 meetrini.

Tuntumad vallseljakud Neerutis on Tammemägi, Valgeristi mägi, Tornimägi, Linnamägi, Emumägi, Mustakatku mägi, Sadulamägi. Kaitseala tuntumate järvede hulka kuuluvad Eesjärv (2,7 ha, 3,1 m sügav), Tagajärv (3,2 ha, 7 m sügav), Sinijärv (1,2 ha, 4,3 m sügav), Orajärv (2,8 ha, 4,3 m sügav).

Neeruti maastikukaitseala omab ka ajaloolist ja kultuuriloolist tähtsust.

Linna- ja Sadulamäge peetakse muinaslinnusteks.

Kaitsealal on olemas matkarada kogupikkusega 14 km, samas võimalus ka lühematkeks matkadeks. Puhkepaviljonide, lõkkekohtade ja ujumisvõimaluse olemasolu.

Kaitsealal on keelatud liikuda väljaspool teid ja radu. Kalapüük, seente ja marjade korjamine kaitsealal toimub üldises korras

# data[].attributes.location_name
Porkuni Paemuuseum, Mäe, Porkuni, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Porkuni Paemuuseum, Mäe, Porkuni, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Porkuni Paemuuseum, Mäe, Porkuni, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Porkuni Paemuuseum asub pilkupüüdvas piiskopilinnuse väravatorni ajalooga hoones. Torni viis korrust annab ülevaate Eesti rahvuskivist – paekivist. Ekspositsioon tutvustab paekivi tekkelugu, kivistisi, levikut ja kasutust. Saad ka teada, miks Euroopa ainulaadne muuseum just siia rajati ning näha Eesti kivimiliike tutvustavat kiviaabitsat. Müügil on paekivist meened.
Torni tipus asub vaateplatvorm, millelt saad heita pilgu Porkuni järvele, mõisakompleksile ja ümbruskonnale.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnakodaniku Majamuuseum, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tule ja vaata, kuidas elati 100 aastat tagasi!

Elu ilma elektrita, kanalisatsioonita ja internetita - tundub võimatuna? 18. sajandist pärinevas elamus elanud käsitöömeistrid said selleta hakkama! Kohapeal saab tutvuda 100 aasta taguse elutoa, magamistoa, söögitoa ning köögiga ja maja teisel pool asuvas 1930. aastate korteri sisustusega. Hoovimajas asub kingsepa töökoda, kus on võimalik õppida kingsepatööd ning pesuköögis pesupesemist ilma pesumasinata.

# data[].attributes.location_name
Porkuni Paemuuseum, Mäe, Porkuni, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Porkuni järve keskel asuvale saarele rajati 1479. aastal linnus, mis hävis juba Liivi sõja (1558-1583) ajal. Järele on jäänud vaid väravatorn. Aastasadu Porkuni mõisa juurde kuulunud torni on säilitamise huvides renoveeritud.

Peale II Maailmasõda kuulus torn Porkuni koolile. Torni 500 aasta juubeliks (1979) remonditi torn tolleaegse koolidirektori eestvõttel ja Eesti Kurtide Ühingu rahadega. Renoveeritud torn võeti kasutusele kooli puhkeruumina. 1991. aastal koostati siin väljapanek kurtide õpetamise ajaloost Eestis, 4. juunil 1992 lisandus Marko Pomerantsi ettevõtmisel paenäitus.

Läbi torni viie korruse on võimalik saada ülevaade Eesti rahvuskivist – paekivist. Ekspositsioon tutvustab paekivi tekkelugu, kivistisi, levikut ja kasutust. Siin on rikkalik kollektsioon paenäidiseid üle Eesti. Torni tipus asub vaateplatvorm. Siit saab heita pilgu Porkuni järvele, mõisakompleksile ja ümbruskonnale.
Paemuuseum on sobiv koht täiendavate teadmiste saamiseks nii kooliõpilastele kui ka tudengitele. Huvilistel on võimalik ise paekivinäidiseid uurida ja töödelda ning kivistisi määrata. Asjakohast infot jagavad giidid, kes tutvustavad ekspositsiooni ja Porkuni kultuuriloolisi paiku.

Porkuni Paemuuseumi haldajaks on Tapa vald.

# data[].attributes.location_name
Sagadi metsamuuseum, Sagadi, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Sagadi mõisakompleksis asub Sagadi Metsamuuseum, mis tutvustab Eesti metsa ja pärandkultuuri, sh jahindust, puitkäsitööd ja keskkonnaga seonduvat.

Püsinäitusel "Metsane teekond" saab proovile panna nii oma teadmisi Eesti metsadest kui ka metsaeluga tutvust teha. Käsitlemist leiavad metsa roll kliimamuutuste leevendajana ning puit hubase elukeskkonna loojana. Tänu virtuaalreaalsuse prillidele saab koos näitleja Tõnis Niinemetsaga teha retke eri ajastu puitmajades.
Muuseumipoes on müügil puidust ja muud loodussaadustest valmistatud tooted. Iga soovija saab kätt proovida harvesteri simulaatoril.

# data[].attributes.location_name
Kalame Talumuuseum - Sagritsa muuseum, Karepa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kalame talumuuseum  on aastal 2001 avatud muuseum, mis asub Haljala vallas Karepa külas Selja jõe kaldal Kalame talus.[1] 2002. aastast on muuseum Virumaa Muuseumite üks filiaale.

Muuseumi moodustavad Kalame talu säilinud hooned, sh 19. sajandil ehitatud paekivist silmuköök koos silmude röstimise ahjuga.[1] Kalame talu on ainus 19. sajandi II poolest säilinud kaluritalu kompleks. Kalame talus sündis maalikunstnik Richard Sagrits, kelle loomingut muuseum tutvustab. Kalame talu on nii ajalooliselt kui ka kultuuriliselt suur vaatamisväärsus – sajandeid oli see Selja mõisa kalamehe elupaik. 19. sajandil lõpul sai rentnikuks tuntud meremaalija Richard Sagritsa (1910–1968) isa. Aja jooksul on seda vana kaluritalu kujundanud kohalik karm kliima, kunstniku Richard Sagritsa esivanemad ning õuelt läbi käinud kunsti- ja loomeinimesed. Suviti eksponeeritakse Kalame talus sündinud maalikunstniku Richard Sagritsa loomingut.

# data[].attributes.location_name
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kiltsi mõis oli rüütlimõis Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõisasüda Väike-Maarja valda Lääne-Virumaal.
Kiltsi mõisa on esmamainitud 1466. aastal. Ilmselt 14. või 15. sajandil rajati mõisa Kiltsi vasallilinnus, mis Liivi sõjas purustati.

15.–16. sajandil kuulus mõis Wrangellidele, 16. sajandi teisel poolel kuulus Kiltsi Gilsenitele, kelle nimest pärineb ka saksakeelne rööpnimi Gilsenhof.

17. sajandil oli Kiltsi Asserienide valduses, seejärel kuulus mõis Uexküllide, Zoegede, Mannteuffelite ja Rosenite perekonnale.

1784. aastal omandas Kiltsi mõisa major Hermann Johann von Benckendorff, kes rajas linnusemüüridele ka uue mõisa peahoone. 1816–1846 kuulus mõis meresõitjale ja õpetlasele Adam Johann von Krusensternile, kes suri Kiltsis 1846. aastal. Krusensternidele kuulus mõis 20. sajandi alguseni, siis müüs A. J. von Krusensterni pojatütar krahvinna von Rüdiger mõisa 1911. aastal, Alfred von Uexküll-Gyldenbandile, kes oli ka mõisa viimane võõrandamiseelne omanik.

# data[].attributes.location_name
Viinavabriku tee, Porkuni, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Sagadi mõis oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeval on see Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas. Mõisa on esmamainitud 1469. aastal, mil see kuulus Risbiteride perekonnale. 21. märtsil 1469 andis Helmeyt Risebiter mõisa oma vennale Otto Risebiterile. 1630. aastal oli mõisa omanik šotlane Jacob MacDuwald, Jurgen von den Bergi tütre mees. 1684. aastal omandas mõisa Rootsi Magnus Gabriel De la Gardie kindraladjutant Gideon von Fock, kes saigi Fockide suguvõsa Sagadi liini rajajaks. 1740. aastal tunnistati Sagadi mõis Fockide pärusmõisaks. Päranduse jagamise lepinguga sai mõisa koos Tallinnas Toompeal asuva majaga noorim poeg Johann Ernst von Fock (1721–1782). 1782. aastal päris Sagadi Gideon Ernst von Fock (1755–1827), kes teenis sõjaväelasena koloneli (oobersti) aukraadi ja oli maanõunikuks. 1788. aastal ostis Gideon Ernst von Fock 43 000 rubla eest ka Tapa mõisa ja 1795. aastal ostis Gideon Ernst von Fock 13 000 rubla eest Tallinnas Toompeal, Rahukohtu tänaval maja nr. 27. 1802. aastal ostis Gideon Ernst von Fock Moe mõisa küljest Valgma karjamõisa. 1809. aastast sai Gideon Ernst von Fock maanõunikuks. Ta oli olnud kreisikohtu assessor, kreisiülem, ülemkohtu assessor, meeskohtunik. 1827. aastast oli Sagadi mõisnik Paul Alexander Eduard von Fock (1798–1884), kes oli 1820. aastast Eestimaa rüütelkonna sekretäriks ja oli rüütelkonna sekretäriks 1839. aastani ning 1839. aastal omandas Tallinnas Toompeal kinnistu nr. 2 kohal (Toom-Kooli tänav 1) olnud maja.
Kuni 1974. aastani paiknes mõisa peahoones kool. Praegu kuulub mõisakeskus Riigimetsa Majandamise Keskusele. Alates 1999. aastast tegutseb peahoones Sagadi looduskool. Aprillis 2009 toimunud giidi- ja kodulookonkursil "Sagadi mõisarääkijad" tunnistati parimaks mõisagiidiks Maie Kaja.

# data[].attributes.location_name
Jäneda mõis, Lossi tee, Jäneda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Jäneda mõis oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Praegu jääb kunagise mõisa hoone Lääne-Viru maakonda Tapa valda.
Esimesed kirjalikud teated Jänedast on 1353. aastast, mil Tallinna piiskop omandas Liivimaa ordu käest sealsed maavaldused. Esimest korda on mõisat mainitud 1510. aastal. Mõis on mitu korda omanikku vahetanud: see on olnud seotud Taubede, Fersenite, Maydellide, Baggehufwudtide, Löwensternide jt aadliperekondadega. Mõis on kuulunud paljudele baltisaksa suguvõsadele, kellest viimased olid von Benckendorffid. Nende ehitatud ongi praeguseni säilinud mõisa peahoone ning abi- ja kõrvalhooned. Jäneda mõisa suvitusmõis oli Kallijärve mõis.

Pärast Jäneda mõisa rüüstamist 1919. aasta alguses asus Johann Ulrich Nathanael von Benckendorff koos oma lastega elama Kallijärve jahilossi. 1919. aastal 10. oktoobril võttis Eesti Asutav Kogu vastu maaseaduse, mille alusel sundvõõrandati 1065 mõisat, samuti ka tööstusettevõtteid. Pärast Eesti iseseisvumist võeti ära ka Jäneda mõis, mõisamaad ja muud majandushooned. Need läksid Eesti Põllumeeste Keskseltsile.

Kultuurilukku on läinud Jäneda viimane mõisaproua Maria Zakrevskaja-Benckendorff-Budberg, kelle elu oli täis seiklusi ja lähedasi suhteid selliste kuulsate meestega nagu R. B. Lockhard, M. Gorki ja H. G. Wells jt, mis on heaks materjaliks olnud nii kirjanikele kui ka filmitegijatele. 1934. aasta suvel viibis Jänedal kirjanik H. G. Wells, kus ta lõpetas oma memuaaride kolmanda köite.

# data[].attributes.location_name
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Eesti Politseimuuseum on Rakveres aadressil Tallinna tänav 3 asuv muuseum, mis muu hulgas tutvustab politseiniku igapäevatööd, politseiala valdkondi, Eesti politsei ajalugu.
Varaklassitsistlikku hoonet ehitati aastatel 1786–1787, kubermanguarhitekti Johann Mohri tüüpprojekti järgi. Maja oli algselt ehitatud Virumaa kreisikohtu kohtu- ja haldushooneks. I korrusel asusid rentei (tsaariaegse riigikassa osakond Eesti- ja Liivimaal) ja vangla, II korrusel kohturuumid. Hiljem on hoones asunud veel ka sõjaväekasarm ja -laatsaret, peavaht, monopolipood, raamatukogu jm.
Esimene ekspositsioon Tallinna tn 3 majas avati 21. märtsil 1937, kui seda tegi Rakvere Muuseumi Selts. Muuseumil oli kasutada kaks tuba. Esimeses saalis oli rahvateaduslik osakond ehk etnograafia, teises loodusteaduslik osakond, sõjaajalugu ja esmakordselt ka Vana-Rakvere väljapanek. Maja kuulus siis Rakvere linnavalitsusele.

Ekspositsioon suleti 1940. aasta juunis, sest hoonesse paigutati Punaarmee väeosa. 12. novembril 1940 suleti muuseum eramuuseumide riigistamise seaduse § 1 alusel. 26. aprillil 1946 andis Eesti NSV Ministrite Nõukogu välja muuseumi taasasutamise määruse, riikliku muuseumina. 1946. aasta kevadel kinnitati Viru maakondliku muuseumi esimene palgaline koosseis. Muuseumi hakkas juhtima endine Rakvere teatri näitleja Veera Kala (Ranne). Tallinna tn 3 hoones taasavati Rakvere Muuseum 10. veebruaril 1947. Nüüd oli Viru Maakondliku Muuseumi kasutada 4 ruumi teise korruse läänepoolses otsas. 1950. aastal nimetati Viru Maakondlik Muuseum ümber Rakvere rajoonidevaheliseks koduloomuuseumiks. 1. juunist 1990 sai muuseum taas Rakvere Muuseumiks, mida ta oli SA Virumaa Muuseumid moodustamiseni 2002.

1955. aastast oli muuseumi kasutada esimese korruse saalid. 1961. aastast on kogu Tallinna 3 hoone muuseumi kasutada. 1963. aastal vormistati hoone ametlikult muuseumile.

# data[].attributes.location_name
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Käsmu Meremuuseum on muuseum Lääne-Viru maakonna Haljala valla Käsmu külas.

1993. aastast asub Käsmu Meremuuseum endises piirivalvekordoni hoones. Muuseum on eramuuseum ning kõik eksponaadid pärinevad muuseumi asutaja Aarne Vaigu kogudest. Meremuuseumi väljapanekud puudutavad kõike seoses merega: meresõitu, kalapüüki, salakaubavedu ning merd kui looduse osa kunstiobjektina (fotode ja maalide näol). Muuseumis korraldatakse aasta läbi konverentse, merepäevi, kontserte ja näitusi. Muuseum on külastajatele avatud iga päev.

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnus on Eesti põhjapoolseim ja noorim keskaegne ordulinnus, mille ehitusajaks loetakse 1471. aastat ja selle rajajaks ordumeister Johann Wolthus von Herset. Kants pidi kaitsma sealset Toolse sadamat mereröövlite rüüsteretkede eest. Toolse ordulinnus oli ka Toolse foogtkonna keskus ja Toolse foogti residents.

2004. aastast kuulub Toolse ordulinnus SA Virumaa Muuseumid koosseisu.

Toolse linnuses tehti esimesed konserveerimistööd 1930. aastatel. Virumaa Muuseumid on Toolsel konserveerimistöid teinud 2006. aastast. Selle aja jooksul on konserveeritud väravatorni lõuna- ja põhjafassaadid, hoovide vahelised väravad, müürilõhed. Linnuse läänetorni paigaldati tõmbankrud ning konserveeriti torni müüripragusid ja ühe keldriruumi võlvlagi, mis kaeti ka hüdroisolatsiooniga.

# data[].attributes.attachment_caption
Väike-Maarja naise rahvarõivad, 19. saj I pool

# data[].attributes.body
Väike-Maarja kihelkonnas viidi läbi mitmeid vanavara kogumise retki, mille käigus on saadud suur hulk ajaloolisi esemeid, mida tänapäeval rahvarõivaste valmistamisel eeskujuks võtta.Väike-Maarja kihelkonna rahvarõivad kuuluvad Põhja-Eesti rahvarõiva rühma.

# data[].attributes.location_name
Tervisespordi, Ebavere, 46209 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Ebavere tervisespordikeskuses on suur võimalus teha erinevaid spordialasid. Suvel saab seal joosta ja mängida discolfi ning talvel saab seal nautida ilusaid suusaradasid.

# data[].attributes.location_name
Pargi 1, Vao, 46230 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.headline
Pargi 1, Vao, 46230 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.subject
Pargi 1, Vao, 46230 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Neli korrust, kus igal korrusel on üks ruum.
Tornlinnus on rajatud 14. sajandi lõpus või 15. sajandi alguses Wackede aadlisuguvõsa poolt. Linnus oli mõisa peahoonena kasutusel kuni 1770. aastateni. Tornlinnus on väga hästi säilinud ja on siiani Vaos.

# data[].attributes.location_name
Emakeele ausammas, Viru, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Emakeele ausammas on Kadrinas Kadrina Keskkooli kõrvale püstitatud eesti keelele pühendatud ausammas. Monument sündis ajakirjanik Rein Siku eestvedamisel ja annetustest kogutud raha toel. Aabitsakuke stiliseeritud pead kujutaval rahnul on kiri "Sõna seob" (keeleteadlase Mart Mägeri idee).
1990. aasta sügisel avaldati ajalehtedes sambakavandi konkursi tingimused. Esitamise tähtpäevaks määrati 1991. aasta mai.
10. juunil 1991 tuli Kadrinas kokku konkursi žürii (Jaak Soans, Ekke Väli, Avo Järve, Silvi Viise ja Rein Sikk). Võitjaks tunnistati skulptuuriüliõpilase Vergo Verniku ja arhitekt Raul Kõllamaa kavand "Põrgupõhja Jürka".
Teose valmistamine vältas 1991. aasta suvest kuni 1994. aasta kevadeni.
Mais toodi taies osadena Tartu töökojast Kadrinasse.
Ausammas avati pidulikult 21. mail 1994. Tseremoonial lausus avasõnad Mikk Mikiver.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja Vabadussõja mälestussammas on Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas langenute mälestusmärk, mis avati 14. juunil 1925. aastal. Sammast on kommunistide käsul lõhutud kahel korral.

Mälestussammas taastati Väike-Maarja Muinsuskaitse Seltsi eestvõttel ja avati taas 23. juunil 1991.

Asub kirikumõisa pargis, kiriku lähedal

# data[].attributes.body
Palmse mõis oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeval jääb kunagine mõis Lääne-Viru maakonda Haljala valla territooriumile.
Palmse mõisa on mainitud juba keskajal, mil Taani kuningas Valdemar II kinkis maa-alad tsistertslaste Tallinna Püha Mihkli nunnakloostri valdusse.1510. aastal vahetas klooster mõisa Bertram Jungega Nabala mõisa vastu. Uus omanik teenis selle tehinguga 7000 vana Riia marka vaheltkasu.

# data[].attributes.body
Kadrina Vabadussõja mälestussammas on Kadrina kirikuaias asuv Vabadussõja mälestusmärk.

Selle kavandas Kadrina Katariina koguduse õpetaja Gustav Johannes Beermann. Töö monumendi loomiseks algas 3. jaanuaril 1921, kui pärast palvet langenud sõdurite haudadel Kadrina kirikuaias korraldati rahva hulgas esimene korjandus. 13. jaanuaril 1921 tegi Kadrina kiriku nõukogu otsuse, et alustatakse terves kihelkonnas korjandusega. Mälestusmärgi rajamist hakkas korraldama komitee, kuhu valiti esindajad kõigist (igast 1-2 esindajat) kihelkonna vallavalitsustest, seltsidest ja ühingutest. Seoses kiriku ehitusega (aastal 1922) lükkusid monumendiga seonduvad tegevused edasi. Mälestussammas avati 15. augustil 1926.

Kujur Constanze von Wetter-Rosenthali kavandite järgi valmistati 1928. aastal lisaks kaks pronksbareljeefi.

Osaliselt lõhuti mälestusmärk 18. juunil 1941.

Mälestusmärk on 2003. aastal arvatud ajaloomälestiseks.

# data[].attributes.body
Äntu sinijärv on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Järv asub umbes 7 kilomeetrit Väike-Maarjast lõuna pool.

See on Eesti kõige selgema veega järv; limnoloogiliselt tüübilt alkalitroofne järv. Järve oletatav läbipaistvus ulatub 15 meetrini, kuigi suurim sügavus järves on vaid 8 m. Suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad. Suurte allikate tõttu ei ulatu veetemperatuur ka suvel oluliselt üle 10-15 kraadi, aga ülemine umbes poolemeetrine veekiht võib olla piisavalt soe ujumiseks.

Biogeenide vähesuse tõttu on välja kujunenud liigirikas ja omapärane taimestik. Kaldad on õõtsikulised, põhja katab järvelubi, millel kasvab lopsakas taimestik (mändvetikas, vesisammal, kuuskhein). Mändvetikad meenutavad natuke korallimerd. Kaldal kasvab tarn, pilliroog, ubaleht, soopihl, ädalalill.

Kalastik koosneb peamiselt ahvenast, särjest ja haugist; ahven on neist arvukaim.

Järv paikneb Äntu maastikukaitseala territooriumil.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
See on olnud muinas-Viru suuremaid linnuseid. Vanimad teadaolevad arheoloogilised jäljed muinasaegse linnuse kohta Rakvere Vallimäel pärinevad 5.–6. sajandist. Väga kaua ja väga hästi säilinud. Ainuke linnus Rakveres.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark on loodud Põhja-Eestile selle iseloomuliku looduse, kultuuripärandi, ökosüsteemide, bioloogilise mitmekesisuse, maastike, rahvuskultuuri ning looduskasutuse säilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Siin kaitstakse näiteks loopealseid, balti klinti, rändrahne, kivikülve ning ajaloo- ja arhitektuurimälestusi. Samuti on siin imelised rannad ja metsakaitsealad, mis on inimtegevustest vähe mõjutatud. Rahvuspargi pindala on 747, 84  km2, ligi kolmandiku pindalast moodustab meri. Lahemaal asuvad suured mõisakompleksid, mis on renoveeritud ja külastajatele mitmekesiste teenustega avatud.

# data[].attributes.location_name
Loode 35, Tapa, 45107 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Tapa sõjaväebaas. Eesti kaitseväe suurim sõjaväelinnak. Mujalt pärit sõjaväeüksused külastavad Tapa sõjaväelinnakut mitu korda aastas.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Teater on 1940. aastal Virumaale loodud professionaalne teater. Teatrihoone asub Rakvere mõisa pargis ning on kokku ehitatud endise mõisa peahoone, hilisema rahvamajaga. Peamajas on suur saal ning väikses majas black-box- tüüpi saal. Mõlemas hoones asub ka teatrikohvik. Rakvere Teatri juhataja on Velvo Väli ning mõned tuntumad näitlejad on näiteks Margus Grosnõi, Ülle Lichtfeldt, Natali Väli ja Tarvo Sõmer. Peahoone ees pronksi põlistatud kaduvikumehi kasutatakse teatri logona. Rakvere Teater on Virumaa jaoks väga oluline, sest see pakub meelelahutust nii suurtele kui ka väikestele.

# data[].attributes.location_name
Kalvi mõisa park, Kalvi, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere üks tuntumaid vaatamisväärsusi on linnuse juures, künka peal, asuv Tarvase skulptuur. Kuju avati 15. juunil 2002. aastal ning selle autor on Tauno Kangro. Skulptuur on loodud graniitalusele, kus on kirjas inimeste nimed, kes annetasid selle tegemise jaoks raha. Erinevate sündmuste tähistamiseks on inimestel kombeks viia sinna asju või panna Tarvale kaela sall. Arheoloogilistel väljakaevamistel on leitud, et sellised loomad ongi kunagi Rakvere mail elanud. Tarva näol on tegu ka Rakvere sümboliga, mis käib koos linna loosungiga ,,Väge täis´´, lisaks on meil oma jalgpalliklubi sellise nimega.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond