# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maailman kaikkien maiden kestävän kehityksen työtä ohjaa vuonna 2015 YK:ssa sovittu kestävän kehityksen globaali toimintaohjelma, josta käytetään nimeä Agenda2030. Se sisältää 17 tavoitetta, jotka maiden tulisi yhdessä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä.
Agenda2030, epävirallinen suomennos
Agenda2030 on erityisen merkittävä varsinkin kahdesta syystä: 1) Sen sisältämät tavoitteet ovat samat kaikille maailman maille, vaikka eri asiat painottuvatkin eri maiden kohdalla maan kehitystasosta riippuen. 2) Se korostaa tavoitteiden keskinäisriippuvuutta, eli sitä että tavoitteita edistettäessä pitää huomioida toimenpiteiden vaikutukset muihin tavoitteisiin ja että ympäristöllistä, sosiaalista ja taloudellista kestävyyttä pitää tarkastella yhdessä.

Vastuu Agenda2030:n tavoitteiden saavuttamisesta on maiden hallituksilla. Osana toimeenpano-ohjelmaa hallitukset ovat sitoutuneet laatimaan kansalliset suunnitelmat siitä, miten Agenda2030:n tavoitteet saavutetaan, ja raportoimaan toimeenpanotyön edistymisestä YK:lle.

Suomen hallituksen työ Agenda2030:n toteuttamiseksi

Suomen hallituksen Agenda2030 -toimeenpanotyötä ohjaa kansallinen toimeenpanosuunnitelma. Se on hallituksen laatima asiakirja, joka annetaan valtioneuvoston selontekona eduskunnan käsiteltäväksi. Pääministeri Sipilän hallitus laati ensimmäisen toimeenpanosuunnitelman vuonna 2017 ja pääministeri Marinin hallitus päivitetyn toimintasuunnitelman vuonna 2020.

Marinin hallituksen toimeenpanosuunnitelmassa eli valtioneuvoston Agenda2030-selonteossa, esitellään ne toimenpiteet, joilla hallitus edistää kunkin 17 kestävän kehityksen tavoitteen toteutumista. Jokaisen tavoitteen osalta kuvataan sekä hallituksen kotimaan toimia että niitä toimia, joilla Suomi edistää Agenda2030:n toteutumista muualla maailmassa, eli kantaa globaalia vastuuta. Hallituksen toimintasuunnitelmassa toimenpiteiden kytköksiä Agenda2030-tavoitteisiin kuvataan SDG-ikoneilla.

Hallituksen toimeenpanotyötä valmistellaan ja koordinoidaan valtioneuvoston kansliassa sijaitsevassa kestävän kehityksen pääsihteeristössä. Ministeriöiden välistä yhteistyötä varten on perustettu kestävän kehityksen koordinaatioverkosto, johon kuuluu edustajia jokaisesta ministeriöstä.

Suomi raportoi kansallisen toimeenpanotyön edistymisestä säännöllisin väliajoin YK:lle vapaaehtoisella maaraportilla (Voluntary National Review, VNR). Suomen viimeisin VNR-raportti on vuodelta 2020.

Raportti esiteltiin YK:n kestävän kehityksen korkean tason seurantakokouksessa 14.7.2020. Katso pääministeri Sanna Marinin esitys raportin viesteistä.

Suomi oli vuonna 2016 yksi ensimmäisistä maista, jotka raportoivat YK:n korkean tason kestävän kehityksen poliittisella foorumilla suunnitelmistaan Agenda2030:n toimeenpanon suhteen. Aiempiin raportteihin pääset tutustumaan materiaalisivulla.

Koko yhteiskunnan osallistaminen kestävän kehityksen edistämiseen

Hallituksen ohella myös yrityksillä, tutkimuksella ja kansalaisyhteiskunnan toimijoilla on merkittävä rooli tavoitteiden toimeenpanossa. Yritykset vaikuttavat esimerkiksi työntekijöiden työoloihin ja valmistettavien tuotteiden ympäristöystävällisyyteen. Yliopistot ja tutkimuslaitokset tuottavat kestävyystietoa ja innovaatioita. Kansalaisyhteiskunnan toimijat nostavat kestävyyden kannalta merkittäviä asioita julkiseen keskusteluun ja tuottavat kansalaisia hyödyttäviä palveluita. Monissa kestävyyskysymyksissä, esimerkiksi opetuksen tai terveyspalveluiden järjestämisessä, kunnilla ja kaupungeilla on keskeinen rooli. Onnistunut Agenda2030:n toimeenpano edellyttää koko yhteiskunnan osallistamista, eli jatkuvaa yhteistyötä ja vuoropuhelua hallituksen ja muiden yhteiskunnan toimijoiden välillä.

Koko yhteiskunnan osallistamista kestävän kehityksen työhön tukee Suomen kestävän kehityksen toimikunta. Kestävän kehityksen toimikunta on yhteiskuntaa laajasti osallistava foorumi, jonka puheenjohtajana toimii pääministeri.

Toimikunnan keskeisenä tehtävänä on globaalin kestävän kehityksen toimintaohjelman, Agenda2030:n, toimeenpanon vauhdittaminen ja sen kytkeminen kansalliseen kestävän kehityksen työhön. Lisäksi toimikunta toimeenpanee ja seuraa kansallisen kestävän kehityksen yhteiskuntasitoumuksen "Suomi jonka haluamme 2050" edistymistä. Toimikunnan tavoitteena on osallistaa koko yhteiskunta kestävän kehityksen toteuttamiseen ja edesauttaa eri toimijoiden kohtaamista, vuoropuhelua ja verkottumista. Toimikunta pyrkii jakamaan parhaat kestävän kehityksen käytännöt ja viestii niistä aktiivisesti kansallisesti ja kansainvälisesti.

Koko yhteiskunnan osallistamisen konkreettisena välineenä on vuodesta 2013 saakka toiminut kestävän kehityksen toimenpidesitoumus. Tekemällä toimenpidesitoumuksen mikä tahansa suomalainen toimija, yrityksistä ja kouluista yksittäisiin kansalaisiin, voi konkreettisesti osallistua kansalliseen kestävän kehityksen työhön.

Suomen kestävän kehityksen toimikunta valmisteli vuoden 2021 aikana kansallisen Agenda2030 -tiekartan, joka on keskipitkän aikavälin suunnitelma siitä, millaisilla toimilla Suomi saavuttaa YK:ssa vuonna 2015 sovitun globaalin kestävän kehityksen toimintaohjelman (Agenda2030) tavoitteet.

Päätös tiekartan laadinnasta sisältyi pääministeri Sanna Marinin hallitusohjelmaan, ja tiekartan valmistelu annettiin toimikunnan tehtäväksi joulukuussa 2020. Agenda2030 -tiekartta hyväksyttiin toimikunnan kokouksessa 7.2.2022, ja luovutettiin hallitukselle hyödynnettäväksi hallituksen työssä.

Kestävän kehityksen toimikunnan Agenda2030 -tiekartta

# data[].attributes.attachment_link.title
Agenda2030 -toimintaohjelma - Kestävä kehitys

# data[].attributes.attachment_link.description
Maailman kaikkien maiden kestävän kehityksen työtä ohjaa vuonna 2015 YK:ssa sovittu kestävän kehityksen globaali toimintaohjelma, josta käytetään nimeä Agenda2030. Se sisältää 17 tavoitetta, jotka maiden tulisi yhdessä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä. Agenda2030, epävirallinen suomennos Agenda2030 on erityisen merkittävä varsinkin kahdesta syystä: 1) Sen sisältämät tavoitteet ovat samat kaikille maailman maille, vaikka eri asiat painottuvatkin eri maiden kohdalla maan kehitystasosta riippuen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kestävä, vastuullinen ja hiilineutraali ammattikorkeakoulu - Ammattikorkeakoulujen kestävän kehityksen ja vastuullisuuden ohjelma - Arene

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutustu Arenen laatimaan Ammattikorkeakoulujen kestävän kehityksen ja vastuullisuuden ohjelmaan. Ohjelman lähtökohtina on YK:n vuonna 2015 hyväksymät kestävän kehityksen tavoitteet. Tavoitteena on kestävä, vastuullinen ja hiilineutraali ammattikorkeakoulu vuoteen 2030 mennessä. Suomeksi:Kestävä, vastuullinen ja hiilineutraali ammattikorkeakoulu - Ammattikorkeakoulujen kestävän kehityksen ja vastuullisuuden ohjelma >> På svenska:Hållbara, ansvarsfulla och kolneutrala yrkeshögskolor - Yrkeshögskolornas program för hållbar utveckling och ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kiertotalous Kiertotalous Talousmalli, jossa ei tuoteta jatkuvasti lisää tavaroita, vaan kulutus perustuu omistamisen sijasta palveluiden käyttämiseen: jakamiseen, vuokraamiseen sekä kierrättämiseen. Materiaaleja ei lopuksi tuhota, vaan niistä syntyy yhä uudelleen uusia tuotteita. Kiertotalous on tulevaisuuden taito, jota kaikki meistä tarvitsevat arjessa ja töissä. Tarvitsemme kiertotaloustaitoja ilmastonmuutoksen taklaamiseen, luonnonvarojen tuhlauksen lopettamiseen ja luonnon monimuotoisuuden puolustamiseen.

Sitra ja yli 50 oppilaitosta, koulutusorganisaatiota ja yritystä ovat suunnitelleet ja pilotoineet kiertotalouden oppimateriaaleja ja opetuskokonaisuuksia peruskouluun, lukioon, ammattikouluun ja korkeakouluun. Kokosimme oppimateriaalit yhteen sekä joukon muita hyödyllisiä materiaaleja. Varasta ja parasta parhaat tunnillesi!

Aloita näistä:

Kaipaatko helppoa ja inspiroivaa lähtöstarttia kiertotalouden opetukseen oppitunnilla? Kokeile jotakin näistä kuudesta kaikille koulutusasteille sopivasta tärpistä:

Fiksuja kouluarjen tekoja

Tähdellä (*) merkitty sisältö on kehitetty Sitran rahoittamana osana kiertotalouskoulutuksen kokonaisuutta.

Alakouluun

Alakoulussa voit opettaa käytännön kautta, millä eri tavoin arjessa voi toimia fiksusti. Kotitehtävien kautta voi innostaa myös vanhemmat mukaan tutkimaan esim. kodin energiavaihtoehtoja tai erilaisia harrastuskyytimahdollisuuksia!
Oppimateriaaleja:

Circular Classroom: Walkin ylläpitämä sivusto, johon opettajat ja oppilaat ovat yhdessä kehittäneet videoita, harjoituskirjoja, luokassa yhdessä tehtäviä harjoituksia ja kotitehtäviä kiertotalouden opettamiseksi. Opettajille myös oma tukimoduuli, joka tarjoaa lisämateriaaleja opettajille kiertotalouden käsittelyyn. Sopii alakoulun ylimmille luokille. Tarjolla suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi.

Elämyspeli My2050: Osuuskunta Visian ja kumppaneiden pelissä seikkaillaan oikeassa kaupunkiympäristössä tunnin ajan ja tutustutaan samalla ilmastonmuutoksen muokkaamaan tulevaisuuteen. Peli soveltuu yli 6. luokkalaisille ja sitä voi pelata Helsingissä tai Espoossa. Tarjolla suomeksi ja englanniksi.

Kaupunkitapahtuman projektikurssi*: Helsingin yliopiston tilapioneerien julkaisema opettajan opas tarjoaa eväät kaupunkitapahtuman projektikurssin järjestämiseksi. Kurssilla pohditaan uusia käyttötapoja tyhjillään oleville tiloille ja toteutetaan niihin tapahtuma. Alakoulussa tehtävänä voi olla vaikkapa uusien käyttötapojen keksiminen iltaisin tyhjänä olevalle jumppasalille. Tarjolla suomeksi.

Kestävä kehitys opetuksessa: Helsingin yliopisto on koostanut yhteen kestävän kehityksen opetustehtäviä. Tarjolla suomeksi.

Kierroksia!*: OKM:n julkaisema ja Lyftan tuottama digitaalinen oppimateriaali kestävästä arjesta ja kiertotaloudesta alakoulun vuosiluokille 3-6. Oppimateriaalissa on yli 80 valmista oppituntia ja se soveltuu itsenäiseen opiskeluun sekä yhdessä tekemiseen.

Kiertotalouden keksinnöt koulussa*: Helsingin yliopiston kasvatustieteellisen julkaisema oppimateriaali tukee opettajia opettamaan keksintöpedagogiikan mukaisesti kiertotaloutta. Tarjolla suomeksi.

Lämpösäteily ja ilmastonmuutos -laboratoriovierailu: Helsingin yliopiston tiedekasvatuskeskuksen F2k-laboratorio ottaa vastaan opetusryhmiä. Opintokäynti räätälöidään opetussuunnitelmiin perustuvan opetuksen tueksi. Sopii alakoulun ylimmille luokille. Tarjolla suomeksi.

Yrityskylä Alakoulu*: 6. luokkalaisille suunnattu kiertotalouden ja työelämän oppimiskokonaisuus, joka koostuu opettajien koulutuksesta, kymmenestä oppitunnista sekä vierailusta Yrityskylä-oppimisympäristöön. Tarjolla suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi.

Joustatko? -peli: Smart Energy Transitionin kehittämässä lautapelissä tutustutaan kulutusjouston perusideaan: kuinka voin vaikuttaa esimerkiksi sähkön kulutuspiikkien tasaamiseen omilla valinnoilla ja hyödyntää samalla uusiutuvilla energiamuodoilla tuotettua sähköä tehokkaammin. Lautapeliin etsitään tällä hetkellä pelinvetäjiä, jotka voivat vierailla kouluissa peluuttamassa oppilaita. Sopii 4.-6.-luokkalaisille. Tarjolla suomeksi.

Yläkouluun

Yläkoulussa voit opettaa kiertotaloutta laajana ilmiönä, joka vauhdittaa kestävää kehitystä ja tarjoaa ratkaisuja ilmastonmuutoksen taklaamiseen. Tulevaisuuden ammattia pohtivaa nuorta voi myös muistuttaa siitä, että lähes kaikissa ammateissa on mahdollista vaikuttaa kiertotaloustaitojen avulla ilmastonmuutokseen - tulipa sinusta isona sitten juristi, tubettaja tai vaikkapa kauppias.
Oppimateriaaleja:

Circula-peli*: SYKLIn, Nuori Yrittäjyys ry:n, Savon koulutuskuntayhtymä Sakkyn ja Espoon seudun koulutuskuntayhtymä Omnian kiertotalous- ja yrittäjyyspeli Circulan avulla oppilaille tulevat tutuiksi kiertotalous ja sen liiketoimintamahdollisuudet. Peli soveltuu erityisesti yli 9. luokkalaisille. Tarjolla suomeksi, selkokielellä, ruotsiksi ja englanniksi.

Circular Classroom: Walkin ylläpitämä sivusto, johon opettajat ja oppilaat ovat yhdessä kehittäneet videoita, harjoituskirjoja, luokassa yhdessä tehtäviä harjoituksia ja kotitehtäviä kiertotalouden opettamiseksi. Opettajille myös oma tukimoduuli, joka tarjoaa lisämateriaaleja opettajille kiertotalouden käsittelyyn. Tarjolla suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi.

Elämyspeli My2050: Osuuskunta Visian ja kumppaneiden pelissä seikkaillaan oikeassa kaupunkiympäristössä tunnin ajan ja tutustutaan samalla ilmastonmuutoksen muokkaamaan tulevaisuuteen. Peliä voi pelata Helsingissä tai Espoossa. Tarjolla suomeksi ja englnniksi.

Joustatko? -peli: Smart Energy Transitionin kehittämässä lautapelissä tutustutaan kulutusjouston perusideaan: kuinka voin vaikuttaa esimerkiksi sähkön kulutuspiikkien tasaamiseen omilla valinnoilla ja hyödyntää samalla uusiutuvilla energiamuodoilla tuotettua sähköä tehokkaammin. Lautapeliin etsitään tällä hetkellä pelinvetäjiä, jotka voivat vierailla kouluissa peluuttamassa oppilaita. Tarjolla suomeksi.

Kaupunkitapahtuman projektikurssi*: Helsingin yliopiston tilapioneerien julkaisema opettajan opas tarjoaa eväät kaupunkitapahtuman projektikurssin järjestämiseksi. Kurssilla pohditaan uusia käyttötapoja tyhjillään oleville tiloille ja toteutetaan niihin tapahtuma. Tarjolla suomeksi.

Kestävä kehitys opetuksessa: Helsingin yliopisto on koostanut yhteen kestävän kehityksen opetustehtäviä. Tarjolla suomeksi.

Kiertotalousnetti*: Luonto-Liitto on kehittänyt joukon kiertotalousaiheisia tehtäviä, testejä ja pelejä, jotka soveltuvat yläkouluikäisten opettamiseen. Voit myös tilata Luonto-liiton kouluvierailijan kertomaan kiertotaloudesta oppitunnin ajaksi tai osallistua luokan kanssa Luonto-liiton kiertotalouskisaan, jossa suunnitellaan tulevaisuuden kiertotalouskaupunki omalla tyylillä - piirtäen, kirjoittaen tai vaikkapa videokuvaten. Kiertotalousnetti on tarjolla pääosin suomeksi, mutta joitakin tehtäviä löytyy myös englanniksi.

Kiertotalouden keksinnöt koulussa*: Helsingin yliopiston kasvatustieteellisen julkaisema oppimateriaali tukee opettajia opettamaan keksintöpedagogiikan mukaisesti kiertotaloutta. Tarjolla suomeksi.

Lämpösäteily ja ilmastonmuutos -laboratoriovierailu: Helsingin yliopiston tiedekasvatuskeskuksen F2k-laboratorio ottaa vastaan opetusryhmiä. Opintokäynti räätälöidään opetussuunnitelmiin perustuvan opetuksen tueksi. Tarjolla suomeksi.

Rumat farkut ja väärää rahaa -työpaja*: Heurekan oppitunneille kehittämässä työpajassa ideoidaan, kuinka rumat farkut ja hylätty nalle saataisiin pysymään käytössä pitempään, ja hauskan työpajan villeimmät ideat palkitaan väärällä rahalla. Heureka julkaisee vuoden 2019 aikana monia kiertotalouden taustamateriaaleja ja valmiita tuntitehtäviä, ops-sisältöjä, ilmiöoppimisen tehtäväpaketteja, kommentoituja linkkejä, pelejä ja havainnollistavaa uutta kuvamateriaalia. Tarjolla suomeksi.

Yrityskylä Yläkoulu*: 9. luokkalaisille suunnattu kiertotalouden ja työelämän oppimiskokonaisuus, joka koostuu opettajien koulutuksesta, kymmenestä oppitunnista sekä vierailusta Yrityskylä-oppimisympäristöön. Osa Sitran kiertotalouskoulutuksen kokonaisuutta. Tarjolla suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi.

Lukioon ja ammattikouluun

Lukiossa ja ammattikoulussa voit opettaa kiertotaloutta laajana ilmiönä ja tuoda esiin siihen liittyviä muita ilmiöitä. Ammattikoulussa voi opettaa omaan ammattiin liittyviä kiertotalousratkaisuista ja -työkaluista, joita jo on olemassa ja joita vielä pitäisi kehittää.
Oppimateriaaleja:

Circula-peli*: SYKLIn, Nuori Yrittäjyys ry:n, Savon koulutuskuntayhtymä Sakkyn ja Espoon seudun koulutuskuntayhtymä Omnian kiertotalous- ja yrittäjyyspeli Circulan avulla oppilaille tulevat tutuiksi kiertotalous ja sen liiketoimintamahdollisuudet. Tarjolla suomeksi, selkokielellä, ruotsiksi ja englanniksi.

Circular Classroom: Walkin ylläpitämä sivusto, johon opettajat ja oppilaat ovat yhdessä kehittäneet videoita, harjoituskirjoja, luokassa yhdessä tehtäviä harjoituksia ja kotitehtäviä kiertotalouden opettamiseksi. Opettajille myös oma tukimoduuli, joka tarjoaa lisämateriaaleja opettajille kiertotalouden käsittelyyn. Tarjolla suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi.

Elämyspeli My2050: Osuuskunta Visian ja kumppaneiden pelissä seikkaillaan oikeassa kaupunkiympäristössä tunnin ajan ja tutustutaan samalla ilmastonmuutoksen muokkaamaan tulevaisuuteen. Peliä voi pelata Helsingissä tai Espoossa. Tarjolla suomeksi ja englanniksi.

Kaupunkitapahtuman projektikurssi*: Helsingin yliopiston tilapioneerien julkaisema opettajan opas tarjoaa eväät kaupunkitapahtuman projektikurssin järjestämiseksi. Kurssilla pohditaan uusia käyttötapoja tyhjillään oleville tiloille ja toteutetaan niihin tapahtuma. Alakoulussa tehtävänä voi olla vaikkapa uusien käyttötapojen keksiminen iltaisin tyhjänä olevalle jumppasalille. Tarjolla suomeksi.

Kestävä kehitys opetuksessa: Helsingin yliopisto on koostanut yhteen kestävän kehityksen opetustehtäviä. Tarjolla suomeksi.

Kiertotalous tutuksi -oppimateriaali: Novida on julkaissut ammattikoulun opettajia varten kestävän kehityksen opetukseen suunnatun pakollisen ja valinnaisen kurssin toteutussuunnitelmat, joita opettajat voivat vapaasti hyödyntää omassa opetuksessaan.

Koulutus- ja opetusmateriaalia hyönteisten hyödyntämisestä ravitsemisalalla*: XAMK on kehittänyt kattavasti erilaisia koulutus- ja opetusmateriaaleja hyönteisten elintarvikekäytöstä. Tarjolla suomeksi.

Opopassi: TATin Opopassi on digitaalinen työkalu, jonka avulla opiskelija voi suorittaa lukion opetussuunnitelmaan perustuvan valtakunnallisen OP2-kurssin. Opopassissa on mukana myös kiertotaloustehtäviä. Tarjolla suomeksi.

Rumat farkut ja väärää rahaa -työpaja*: Heurekan oppitunneille kehittämässä työpajassa ideoidaan, kuinka rumat farkut ja hylätty nalle saataisiin pysymään käytössä pitempään, ja hauskan työpajan villeimmät ideat palkitaan väärällä rahalla. Heureka julkaisee vuoden 2019 aikana monia kiertotalouden taustamateriaaleja ja valmiita tuntitehtäviä, ops-sisältöjä, ilmiöoppimisen tehtäväpaketteja, kommentoituja linkkejä, pelejä ja havainnollistavaa uutta kuvamateriaalia. Tarjolla suomeksi.

TATin bisneskurssit*: TATin kehittämien neljän verkkokurssin avulla nuoret oppivat kiertotaloutta, kaupallista osaamista ja tulevaisuuden työelämätaitoja, joilla he menestyvät globaalissa työelämässä. Tarjolla suomeksi ja englanniksi. Voit myös ladata kiertotalouden oppimateriaalia toisen asteen opiskelijoille ilmaiseksi.

Tulevaisuudessa tarvitaan myös monia muita taitoja

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiertotalouden oppimateriaaleja peruskouluun, lukioon ja ammattikouluun - Sitra

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiertotalous Kiertotalous Talousmalli, jossa ei tuoteta jatkuvasti lisää tavaroita, vaan kulutus perustuu omistamisen sijasta palveluiden käyttämiseen: jakamiseen, vuokraamiseen sekä kierrättämiseen. Materiaaleja ei lopuksi tuhota, vaan niistä syntyy yhä uudelleen uusia tuotteita. Kiertotalous on tulevaisuuden taito, jota kaikki meistä tarvitsevat arjessa ja töissä. Tarvitsemme kiertotaloustaitoja ilmastonmuutoksen taklaamiseen, luonnonvarojen tuhlauksen lopettamiseen ja luonnon monimuotoisuuden puolustamiseen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Why renewables can’t save the planet | Michael Shellenberger | TEDxDanubia

# data[].attributes.body
Aivan loistava gradu regeneratiivisesta eli uudistavasta designista, johon tulisi tähdätä yksinään aivan liian suppean ja tieteellisten tutkimusten kannalta jälkeenjääneen "kestävä kehitys" -mallin sijaan. Regeneratiivisessa mallissa siis pyritään parantamaan sekä luonnon että ihmisten hyvinvointia, eikä vain minimoimaan haittoja, kuten kestävässä kehityksessä.
https://aaltodoc.aalto.fi/handle/123456789/101788

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Human actions in the past centuries, along with global population growth and urbanization, have caused drastic changes in social-ecological systems, resulting in extensive sustainability challenges. Cities, as major living environments for people, can act as vehicles and platforms for positive change, while nature could provide knowledge and inspiration for design strategies and applications. This thesis presents the framework of regenerative design as the basis for future urban development in which sustainability could be re-imagined to a net-positive symbiosis between humans and nature.

Being an emergent phenomenon, the thesis focuses on creating a clearer understanding of the concepts of regenerative design and development through a literature review. It also tries to interlink the ideas of regenerative design into urban ecological planning and design by locating elements, strategies, and approaches that could support and enhance regenerative urban development. On the practical level, the thesis examines if implications of regenerative design exist in the scene of urban planning and design in Helsinki through a case study with document analysis and qualitative thematic interviews focused on the development of Kruunuvuorenranta district.

Although several regenerative approaches were recognized and supported, the study showed that the commitment to choose sustainability over other goals needs enhancing at different levels. While the actors involved in planning, designing, and constructing the City of Helsinki were keen to enforce sustainability efforts, there is a lack of common goal and applicable actions. Also, the organizations and processes of the development projects are not tuned for reaching sustainability and a holistic approach is needed. Overall, a mindset change required for regenerative development seems to be the greatest obstacle.

The thesis contributes to the prevailing discussion of sustainable urban development, trying to recognize how it could be supported, enhanced, and elevated to a regenerative one. It also introduces the ideas of regenerative design into urban design discourse, positively raising the bar of what we consider as sustainable and possibly initiating further discussion and actions.Ihmisen toiminta viime vuosisatojen aikana, maailmanlaajuisen väestönkasvun ja kaupungistumisen lisäksi, on johtanut rajuihin muutoksiin sosioekologisissa järjestelmissä, aiheuttaen laajoja kestävyyshaasteita. Kaupungit kasvavina elinympäristöinä voivat toimia positiivisen muutoksen välineinä ja alustoina, kun taas luonto voi tarjota tietoa ja inspiraatiota suunnittelustrategioille ja -ratkaisuille. Tämä opinnäytetyö esittelee uudistavan suunnittelun perustaksi tulevaisuuden kaupunkikehitykselle, jossa kestävyydellä tarkoitetaan nettopositiivista symbioosia ihmisten ja luonnon välillä.

Koska kyseessä on nouseva ilmiö, opinnäytetyön tarkoituksena on luoda selkeämpi käsitys uudistavan suunnittelun ja kehityksen käsitteistä kirjallisuuskatsauksen avulla. Sen lisäksi työ yrittää yhdistää uudistavan suunnittelun ajatukset ekologiseen kaupunkisuunnitteluun paikallistaen elementtejä, strategioita ja käytäntöjä, jotka voisivat tukea ja parantaa uudistavaa kaupunkikehitystä. Käytännön tasolla työssä tarkastellaan, löytyykö nykyisestä Helsingin kaupunkisuunnittelusta merkkejä uudistavasta suunnittelusta. Menetelmänä on käytetty tapaustutkimusta, jossa uutta Kruunuvuorenrannan aluetta tarkastellaan asiakirja-analyysin ja laadullisten teemahaastattelujen avulla.

Vaikka Helsingin nykyisessä kaupunkisuunnittelussa hyödynnetään useita yksittäisiä uudistavan suunnittelun käytäntöjä, tutkimus osoitti, että sitoutuminen kestävyyteen kokonaisuutena tarvitsee vahvistusta useilla eri tasoilla. Vaikka kaavoituksen, suunnittelun ja rakentamisen parissa vaikuttavat toimijat olivat halukkaita tukemaan kestävää kehitystä toiminnassaan, yhteinen yhteiskunnallinen tavoite ja soveltuvat ratkaisut puuttuvat. Lisäksi kehityshankkeiden organisaatiot ja prosessit eivät ole viritetty kestävän kehityksen tavoitteluun, ja kokonaisvaltainen näkökulma puuttuu. Kaiken kaikkiaan, uudistavan kehityksen suurimpana haasteena näyttää olevan ajattelutavan muutos.

Opinnäytetyö osallistuu vallitsevaan kestävän kaupunkikehityksen keskusteluun yrittäen tunnistaa, miten sitä voisi tukea, vahvistaa ja nostaa uudistavalle tasolle. Lisäksi se tuo uudistavan suunnittelun ajatuksia kaupunkisuunnitteluun nostaen rimaa sille, mitä pidämme kestävinä ratkaisuina, samalla mahdollisesti käynnistäen uusia keskusteluita ja toimia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Partnering with Nature - In search of regenerative approaches in urban environments

# data[].attributes.attachment_link.description
Human actions in the past centuries, along with global population growth and urbanization, have caused drastic changes in social-ecological systems, resulting in extensive sustainability challenges. Cities, as major living environments for people, can act as vehicles and platforms for positive change, while nature could provide knowledge and inspiration for design strategies and applications.

# data[].attributes.body
Kaikilla aloilla tulisi hallita laaja-alaisesti terveyden ja hyvinvoinnin aspektit, koska kaikki vaikuttaa ainakin välillisesti ihmisten terveyteen ja hyvinvointiin. Esim. tekniikan aloilla ei tulisi mennä tekniikka edellä, vaan tulisi pohtia kohderyhmää ja sen hyvinvointia. Terveyden ja hyvinvoinnin huomiointi on taloudenkin kannalta tärkeää, koska ihmisten palkkakulut ovat satakertaiset esim. energiakustannuksiin verrattuna. Pitkistä sairaspoissaoloista ja varhaisista työkyvyttömyyseläkkeistä aiheutuu merkittäviä yhteiskunnallisia kustannuksia. Työelämässä työkykyä tukevat varhaisen puuttumisen mallit, työn mukauttamistoimet, työterveyshuollon palvelut, tarvittaessa tehokkaat kuntoutustoimet sekä asiantuntijuuden vahvistaminen mm. lisäkoulutuksin tukevat myös hyvinvointia. Työelämässä tarvitaan myös asennemuutosta osatyökykyisiä kohtaan. Työelämässä työnantajien terveelliset ja turvalliset työympäristöt, työskentelytavat, työyhteisöt sekä työkykyä ja työhyvinvointia tukevat organisatoriset rakenteet ovat tukijalka hyvinvoinnille, mutta yhtä lailla yksilön vastuulla on edesauttaa hyvinvointiaan terveellisin ja voimavaroja tukevin elämäntavoin.
Hoitotyössä kestävä kehitys tarkoittaa yhteisöllisyyden ja osallistumismahdollisuuksien edistämistä; fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista esteettömyyttä; ennaltaehkäisevää hoitoa, terveys-, ravitsemus- ja liikuntakasvatusta; hyvinvointiteknologioiden hyödyntämistä (esim. sykemittarin data sydäntapahtumien ehkäisyssä); työturvallisuudesta ja asiakasturvallisuudesta huolehtimista.

# data[].attributes.body
Varmistetaan heikossa asemassa olevien yhtäläinen mahdollisuus kaiken tasoiseen koulutukseen ja ammatilliseen valmennukseen. Mahdollistetaan työllistymiseen liittyvien tavoitteiden toteutuminen ja poistetaan esteitä työllistymiselle. (Esim. monikulttuurisuusnäkökulmasta riittävä kielitaito, kotoutuminen ja koulutustaso). Tulisi tarjota turvallisia, inklusiivisia ja osallistavia oppimisympäristöjä kaikille oppijoille. Elinikäisen oppimisen ajatuksen vaaliminen.

# data[].attributes.body
Vahvistetaan naisten ja tyttöjen oikeuksia ja mahdollisuuksia. Lisätään miesvaltaisten alojen houkuttelevuutta naisille ja naisvaltaisten houkuttelevuutta miehille. Puretaan lasikattoja ja palkka-epätasa-arvoa naisten osalta. Teknologiasta tulisi tehdä käyttäjälähtöistä kaikille käyttäjille (perinteisesti tekniikkaa suunnitellaan vain valkoisille heteromiehille, mikä ei palvele kaikkia).

# data[].attributes.body
Työllistymismahdollisuuksien laajentaminen. Oikea tekijä oikeaan työhön. Palkalla tulisi voida tulla toimeen. Kannustinloukkujen purkaminen. Erilaisten urapolkujen kehittäminen ja mahdollistaminen (osatyökykyisyys, vakityö ei ole tulevaisuuden normi).

# data[].attributes.body
Tulisi kehittää älykkäitä elinympäristöjä, jotka suunnitellaan ja rakennetaan regeneratiivisen mallin mukaan niin, että ne parantavat sekä ihmisten että luonnon hyvinvointia pelkän haittojen minimoinnin sijaan.

# data[].attributes.body
Tasavertaisen osallistumisen ja osallisuuden edistäminen ja mahdollistaminen sekä työ- että opiskelukontekstissa kaikissa ihmisryhmissä.

# data[].attributes.body
Tiedon jalkauttaminen kaikille osallisille. Tiedon avoimen saatavuuden ja jakamisen lisääminen monimuotoisesti oman ammatillisuutensa kautta. Kestävä liiketoiminta rakennetaan yritysten ja yksilöiden väliselle luottamukselle. Vastuullinen datan käyttö tulee olla osa kestävää liiketoimintaa. Kuluttajien tulee saada nykyistä parempia vaikutusmahdollisuuksia oman datansa käytön suhteen sekä ymmärrystä siitä, miten henkilödataa käytetään digitaalisissa palveluissa. Erityisesti terveysdatan käyttö sisältää suuria riskejä. Yritykset puolestaan kaipaavat nykyistä reilumpaa kilpailuasetelmaa datamarkkinoilla suhteessa suurimpiin kansainvälisiin toimijoihin.

# data[].attributes.body
Energiantuotantovalintojen osalta tulisi huomioida seuraavia seikkoja:
- Miten taata tasainen energiantuotto ympäri vuoden (kantaverkon on pysyttävä 50 Hz taajuudella, jotta se ei joko posahda tai kaadu, mikä tarkoittaa sitä, että verkkoon tulisi puskea jatkuvasti sama määrä energiaa, mikä on ongelmallista epätasaisilla tuotantotavoilla) ilman kohtuuttomia energiantasaamiseen vaadittuja toimenpiteitä (säätömekanismit ja varastointi)
- Tuotantomenetelmän tulisi olla sellainen, että ihmisten ja eläinten kuolleisuus olisi minimaalista, kuten myös ympäristötuhot
- Tuotantomenetelmän tulisi olla sellainen, ettei mineraalien rajallinen saatavuus tulisi ongelmalliseksi
- Energiantuotantotavan päästöjen pitäisi olla mahdollisimman vähäisiä ottaen huomioon niistä aiheutuvat haitat sekä ihmisille että luonnolle
- Tuotantotavan jätemäärät ja niistä aiheutuvat haitat tulisi minimoida
Energiankäytön tulisi olla kokonaisvaltaisesti kestävää sekä luonnon että ihmisten hyvinvointia tukevaa
- Energiaa tulisi käyttää vain tarpeen mukaisesti ja kohdennetusti niin, että ihmisten hyvinvointi taataan, eikä tule turhaa ylimääräistä kulutusta
- Esim. ihmisten erilaiset preferenssit lämmön ja valaistuksen suhteen tulisi huomioida niin, ettei turhaan lämmitetä tai jäähdytetä, eikä käytetä täyttä valaistusta tarpeettomasti

# data[].attributes.body
Teollisuuden, innovaatioiden ja infrastruktuurien tulisi olla aidosti tarpeen mukaisia, kokonaisvaltaisesti sekä ihmisten, eläinten että luonnon hyvinvointia tukevia ja parantavia regeneratiivisten periaatteiden mukaisesti, eikä ylikulutukseen kannustavia.

# data[].attributes.body
HOPS: Laureassa opiskelijoilla on mahdollisuus opiskelijalähtöisesti ja siksi kestävästi tehdä valintoja opiskelun muotoon liittyen  elämäntilanteestaan riippuen. Eri oppimisen menetelmillä ja opettamisen muodoilla tuetaan pääsyä laadukkaan koulutuksen piiriin joustavasti kaikille, jotka haluavat kasvattaa mahdollisuuksiaan toimia yhteiskunnassa ja edetä työelämässä koulutuksen avulla.

Koulutusorganisaatioiden tulee edistää osaamista vastaamalla jatkuvan oppimisen tarpeisiin. (uranvaihtajat, työttömät) Tiedon etsimisen ja työnhakutaitojen opettaminen.  Tulevaisuudessa korostuvien taitojen opettaminen/oivalluttaminen, näitä taitoja ovat mm. oman osaamisen ja vahvuuksien tunnistaminen, itsensä johtaminen ja yhteistyötaidot.

Työssä oppiminen. Oppisopimuskoulutus on työntekijälle mahdollisuus kehittää osaamistaan, suorittaa tutkinnon osa tai koko ammatillinen tutkinto työtä tehdessään, työssä oppien. Työssäoppijalla tulee olla työpaikan tuki ja kannustus, jotta hänellä on turvallinen oppimisympäristö ja hän on motivoitunut opiskelemaan. Työpaikkaohjaajan rooli on tärkeä. Työpaikkaohjaaja seuraa opintojen edistymistä, mahdollistaa työssä oppimisen edellytykset työpaikalla ja auttaa, jos jotain estettä, hankaluutta opiskelussa matkan varrella. Oppilaitoksen tulee tarjota laadukas ja hyvä oppimisympäristö, joka soveltuu työssäoppijalle. Opettajan tulee huomioida työssäoppijoiden erityistarpeet. Aiemmasta opiskelusta voi olla vuosikymmeniä ja etenkin digitaidoissa tai opiskelun metataidoissa voi olla paljonkin haasteita.

Tasa-arvoinen, maksuton koulutus on osallisuuden ja toimijuuden sekä aktiivisen kansalaisuuden perusta. Positiivista diskriminaatiota tulee tehdä niiden osalta, joille koulutusta ei ole kasaantunut. Tärkeää on aidosti mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen yksilön omasta tarpeesta ja motivaatiosta käsin. Koulutus tulee nähdä merkityksellisyyttä tuovana itseisarvona, ei työelämää tai yhteiskuntaa hyödyttävänä välinearvona. Yksilö ei ole kykypääomakone.

Koulutusjärjestelmän (ja opettajien) ei tulisi olla liian kaavoihin kangistuneita vaan olla valmiina muuttumaan jatkuvasti kehittyvän alan mukaisesti. Seurata aktiivisesti mihin suuntaan ala muokkaantuu ja tuoda relevantteja työkaluja sekä aihepiirejä oppilaiden oivallettaviksi.

# data[].attributes.body
Puuhapete:
- Energiatehokkaat lämmityslaitteet ja valaisimet
- Polttoaineita kuluttavien koneiden ja laitteiden asianmukainen käyttö: huollot kunnossa, ei jätetä turhaan päälle jne.

# data[].attributes.body
Eri oppilaitokset voivat hakea kestävän kehityksen sertifikaattia ja hakea valmennusta oman kestävän kehityksen toiminnan tueksi ja raameiksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Siirry sisältöön

Sertifiointi tarjoaa työkaluja, ohjausta ja koulutusta koulujen oppilaitosten kestävän kehityksen työn tueksi. Järjestelmä mahdollistaa myös ulkoisen arvioinnin ja sertifikaatin hakemisen.

Ekologisen jälleenrakennuksen valmennusohjelma oppilaitosjohdolle

Lasten ja nuorten säätiön Tulevaisuuskoulu ja OKKA-säätiö toteuttavat syksyllä 2022 oppilaitosjohdolle suunnatun ekologisen jälleenrakennuksen valmennusohjelman, josta on räätälöity omat toteutukset ammatilliselle koulutukselle ja vapaalle sivistystyölle. Valmennuksen avulla mahdollistetaan ylimmälle johdolle foorumi viimeisimmän tutkimustiedon saamiseen sekä keskusteluun koulutuksen arvoista ja tehtävästä kestävän tulevaisuuden rakentamisessa. Valmennusohjelma tukee johdon roolin vahvistamista esimerkiksi kestävän kehityksen sertifioinnin puitteissa tapahtuvassa kehitystyössä.
Lue lisää valmennusohjelmasta

Tukea kestävän kehityksen työhön

Tarvitseeko oppilaitoksesi tukea kestävän kehityksen ohjelman rakentamiseen, opetuksen ja toimintakulttuurin kehittämiseen tai sertifikaatin hakemiseen?

Hae sertifikaattia

Oppilaitosten kestävän kehityksen sertifikaattia voivat hakea peruskoulut, lukiot, ammatilliset oppilaitokset, vapaan sivistystyön oppilaitokset, järjestöt ja lastenkulttuurikeskukset.

Kestävän tulevaisuuden indikaattorit

OKKA-säätiö on vahvistanut ammatillisten oppilaitosten kestävän tulevaisuuden indikaattorit otettavaksi käyttöön oppilaitosten kestävän kehityksen sertifioinnissa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kestävä kehitys johtamiseen, opetukseen ja arkeen - Oppilaitosten kestävän kehityksen sertifiointi

# data[].attributes.attachment_link.description
Siirry sisältöön Sertifiointi tarjoaa työkaluja, ohjausta ja koulutusta koulujen oppilaitosten kestävän kehityksen työn tueksi. Järjestelmä mahdollistaa myös ulkoisen arvioinnin ja sertifikaatin hakemisen. Lasten ja nuorten säätiön Tulevaisuuskoulu ja OKKA-säätiö toteuttavat syksyllä 2022 oppilaitosjohdolle suunnatun ekologisen jälleenrakennuksen valmennusohjelman, josta on räätälöity omat toteutukset ammatilliselle koulutukselle ja vapaalle sivistystyölle.

# data[].attributes.body
Mententaalihyvinvointiin panostaminen!    Opiskelijoille on luotu useita erimuotoisia mahdollisuuksia saada apua mm. masennukseen ja jaksamiseen (Poikkeamo, Opintopsykologit, Itsearvivointityökalun avun tarpeesta). Henkilökohtainen tutor-järjestelmä tukee opiskelijan avun tarpeen tunnistamista ja avun äärelle ohjaamista. Opiskelijoita tuetaan myös joustamalla, niin että he voivat yksilöllisesti siirtää opintoja tai osaa niistä opettajan kanssa sopimalla, jos se auttaa heitä pysymään arjessa ja opinnoissa kiinni. Myös kv opiskelijoita tuetaan, vaikka korkeakoulurahoitus ei pidä sisällään heidän ohjaamistaan opiskelijoille suunnatun tuen piiriin. Heille Laureassa on luotu rinnakkainen järjestelmä.

Varhaisen välittämisen malli, joka on koko työyhteisön yhteinen asia ja jossa pyritään puuttumaan ja ratkaisemaan asiat ennen kuin varsinaista ongelmaa ehtii syntyä. Mallin osa-alueita ovat poissaolojen seuranta, vastuuton työkäyttäytyminen / kiusaaminen, työssä jaksaminen, päihdeongelmat ja mielenterveyden haasteet. Varhainen välittäminen lisää työhyvinvointia.

Työuupumus ja sosiaalisesti määräytyvä perfektionismi erityisesti nuorten keskuudessa lisääntyy hälyttävästi. Opiskelijoille tulee antaa mahdollisuuksia tehdä virheitä, olla päättämättömiä ja valita toisin. Hyvinvointia tulee tukea sen itsensä takia, ei työelämän tai opiskelujen takia.

Hyvinvoinnista on toki tullut myös keskeinen itseisarvo itse työn ja työyhteisön onnistumiselle. Tätä teemaa on merkityksellistä myös tuoda koulutustasolle, jotta sen merkitys ymmärretään. Esimerkiksi palvelualoilla tästä aiheesta puhutaan paljonkin, ja trendi on selvästi siihen suuntaan, että puhutaan vaikkapa epähierarkkisista vaikutusmahdollisuuksista, itseohjautuvuudesta, jatkuvasta kouluttautumisesta ja motivoinnista. Hyvinvoiva, motivoitunut oppija tai työelämän tekijä on jokaisen etu, ajatteli asiaa sitten persoonan itsensä, yhtiön, kouluttajan tai asiakkaan näkökulmista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Persoonallisuus | Tietyntyylinen perfektionismi on yleistynyt yhteiskunnassamme hälyttävästi - Tutkijoiden mukaan sitä pitäisi kitkeä aktiivisesti, ja toimivia keinoja on yksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Perfektionismi ei ole vain virheettömän suorituksen tavoittelua. Siihen kuuluu myös raskas huoli suoriutumisesta, ja juuri sen lisääntymisestä tutkijat ovat huolissaan. Omia perfektionistisia taipumuksiasi voit tarkastella jutun lopussa olevien väittämien avulla.

# data[].attributes.body
Voimistamalla naisia esim. kouluttamalla kehittyvien maiden kansalaisia ammattitutkintoon, mm. Kenialainen 200 opiskelijan  sairaanhoitaja- ja fysioterapeuttiopiskelijaryhmä aloitti tänä syksynä Laureassa. Valintaprosessi oli opiskelijoille ainutlaatuinen kokemus, sillä se perustui puhtaasti omaan osaamiseen ja motivaatioon, ei ulkoisiin ja sisioekonomisiin tekijöihin.

Naiset ovat Suomessa keskimäärin korkeammin koulutettuja kuin miehet. Peruskoulun jätti lukuvuonna 2017/2018 kesken yhteensä 510 oppilasta, joista 63 prosenttia oli poikia.  Lukutaidossa tyttöjen osaaminen on poikien osaamista parempaa, ja ero tyttöjen ja poikien välillä on Suomessa OECD-maiden suurin. (Lähde:THL) Miten poikien koulunkäyntiä ja kouluttautumista voitaisiin tukea paremmin, jotta pojilla olisi yhtä hyvät mahdollisuudet jatkokouluttautumiselle kuin tytöillä?

Olennaista on päästä dualistisen sukupuolen määrittelystä eroon ja nähdä sukupuoli (gender) ihmisen valintana ja oikeutena määritellä itse. Käytetään syrjimätöntä, inklusiivista kieltä koulutuksissa ja tuetaan muita samaan.

# data[].attributes.body
Opetukseen Learning by Doing-pedagogiikan avulla sisällytetään projektien ja caseoppimisen avulla konkreettisia reaalielämän tilanteita, joissa etsitään ratkaisuja  ruuan, liikenteen ja muuhun kestävään kehitykseen. Oppia ja ymmärryttämistä.

# data[].attributes.body
Opetusprojekti- ja hanke yhteistyö paikallisesti ja kansainvälisesti alan yritysten, rahoituslaitosten ja oppilaitosten kanssa. Opiskelijat aktiivisissa rooleissa mukana hankkeissa ja projekteissa. Hankerahoituksella testataan ja luodaan uusia käytäntöjä ja parhaimmillaan synnytetään arvokkaita uusia konsepteja vietäväksi laajempaan käyttöön. Oppilaitoksen hankeyhteistyökumppaneina esim. valtakunnallisesti Ilmastorahasto ja alueellisesti pienet viesntiyritykset.

Ilmastonmuutoksen seurausten ja prosessin esiin tuominen kaikessa koulutuksessa. Ilmastotekojen, vaikuttamismahdollisuuksien ja toivon pedagogiikan edistäminen mahdollistavat toimijuuden tukemista ja torjuvat ilmastoahdistusta ja passiivisuutta.

Kiinnostus, osaaminen ja innovatiivisuus oman alan ilmastoteoissa on tätä nykyä jopa kilpailuvaltti työmarkkinoilla. Koulutuksessa syytä painottaa tätä, sekä tietenkin myös merkityksellisen itsearvonsa vuoksi.

# data[].attributes.body
Käynnissä koulutushanke: Sodan vuoksi väliaikaista turvaa saavien kouluttaminen sodanjälkeisen yhteiskunnan rakentamiseen. Käsittää mm. lasten ja nuorten henkisen terveyden ja yhteiskunnan ja talouden uudelleenrakentamiseen liittyviä valmiuksia.

Tasa-arvoisella ja elinikäisellä koulutusmahdollisuuksilla on mahdollista vahvistaa yhteiskuntarauhaa, aktiivista kansalaisuutta, toimijuutta ja osallisuutta. Demokraattisen päätöksenteon prosessien tunteminen ja poliittisen vaikuttamisen osaamisen vahvistaminen ovat kansalaisoikeuksia. Kohtuullisuus tulisi olla osa sivistyneen ihmisen määritelmää ja toimintaa: ekososiaalinen sivistys.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ekososiaalinen sivistys on kuvaus kestävästä kulttuurista, johon pyritään inhimillisen kasvun kautta. Ekososiaalisesti sivistynyt ihminen ymmärtää omien oikeuksiensa ja velvollisuuksiensa riippuvan toisten ihmisten ja luonnon hyvinvoinnista eli hänen maailmasuhteensa on kokonaisvaltaisesti vastuullinen. Vastuullinen maailmasuhde rakentuu myötätunnosta, kohtuullisuudesta, kyvyistä tasavertaiseen vuorovaikutukseen sekä seuraamustietoisesta käyttäytymisestä.
Lisää aiheesta: Video: Mitä on ekososiaalinen sivistys Salonen, A. O., & Bardy, M. (2015) Ekososiaalinen sivistys. Aikuiskasvatus 1/2015

# data[].attributes.attachment_link.description
Ekososiaalinen sivistys on kuvaus kestävästä kulttuurista, johon pyritään inhimillisen kasvun kautta. Ekososiaalisesti sivistynyt ihminen ymmärtää omien oikeuksiensa ja velvollisuuksiensa riippuvan toisten ihmisten ja luonnon hyvinvoinnista eli hänen maailmasuhteensa on kokonaisvaltaisesti vastuullinen. Vastuullinen maailmasuhde rakentuu myötätunnosta, kohtuullisuudesta, kyvyistä tasavertaiseen vuorovaikutukseen sekä seuraamustietoisesta käyttäytymisestä. Lisää aiheesta: Video: Mitä on ekososiaalinen sivistys Salonen, A.

# data[].attributes.body
Hankeyhteistyö kumppanuus- ja yhdessäohjautuvan  työyhteisön johtamisvalmiuksien lisäämisestä Latinalaisen Amerikan kehittyvissä talouksissa.

Koulutusalalla organisaation ulkopuolelta tulevien asiantuntijakouluttajien ja opettajien tulee toimia vastuullisesti omassa työssään mm. hyväksyä ja ottaa huomioon oppijan ainutkertaisena ihmisenä, kunnioittaa oppijan oikeuksia ja suhtautuu häneen inhimillisesti ja oikeudenmukaisesti. Pyrkiä oppijan lähtökohtien, ajattelun ja mielipiteiden ymmärtämiseen sekä käsitellä hienotunteisesti oppijan persoonaan ja yksityisyyteen liittyviä asioita.

Kestävän kehityksen ja ilmastonmuutoksen viheliäiset ongelmat eivät ratkea yhden oppilaitosmuodon tai ammattialan sisällä. Ongelmien ollessa monitahoisia, myös ratkaisuiden tulee olla sitä. Tätä varten tarvitaan yhteistyötä eri ammattialojen, oppilaitosten ja oppilaitosmuotojen välille, niin valtakunnallisesti kuin kansainvälisestikin.

Oman alansa verkostoituminen, ja miksei yli alarajojenkin, on merkittävää itsensä kehittämistä ja oppimista. Tärkeää jo oppilaitoksissa peräänkuuluttaa tätä ja käyttää sidosryhmiään sekä opetuksessa että työelämässä näkökulmien lisäämiseen ja avartamiseen.

Eri toimijoiden hankeyhteistyö on mahdollisuus kehittää uusia hyviä käytäntöjä/prosesseja, jotka jalkauttamalla varsinaiseen toimintaan tuovat uusia mahdollisuuksia vielä hankkeen loputtuakin.

# data[].attributes.body
Työnteon mahdollisuus kaikille. Miten voidaan auttaa työllistymisessä, jos osaaminen ei ole ajan tasalla tai henkilökohtaisessa elämässä on haasteita? Pitkäaikaistyöttömien ja muuten vaikeasti työllistyvien henkilöiden työllistäminen määrätyksi ajanjaksoksi työkokeilulla palvelussuhteeseen tai palkkatuella työsuhteeseen. Työssäolon aikana työntekijät saavat arvokasta työkokemusta ja oppivat työelämätaitoja, mahdollisesti saavat myös työhönvalmennusta, työelämäkorttien suorituksia ja osaamisen kehittämistä. Maahanmuuttajataustaiset työntekijät voivat vahvistaa suomen kieltään työssään.
Oppisopimuskoulutuksella on mahdollista suorittaa työn ohessa, työssä oppien tutkinnon osa tai koko ammatillinen tutkinto.

Kestävä ja reilu siirtymä vaatii myös reilua työn siirtymää. Reiluus ja työ eivät ole toistensa vastakohtia, eikä tällaista retoriikkaa tulisi toisintaa. Sen sijaan on hyvä keskustella siitä, onko talouskasvu ainoa ihmisarvoisen ja merkittävän työn mittari ja mikä kaikki yhteiskunnallisesti määritellään työksi. Työn murros vaatii joka tapauksessa työn määritelmän muuttamista sekä rajallisten resurssien huomioonottamista. Kulutusta tällaisenaan on kyettävä vähentämään ja muuttamaan.

# data[].attributes.body
Opiskelijoille konkreettisia keinoja ja esimerkkejä, miten säästetään luonnonvaroja ja mahdollistetaan kestävä elämäntapa. Lajittelu, kierrätys ja kiertotalous tutuksi. Roskien lajittelu jokapäiväiseksi tavaksi. Tarvitseeko ostaa uutta, jos käytettynä löytyy vastaavanlainen tuote, ehkä jopa parempikin. Laitetaan tarpeettomat tavarat kierrätykseen ja lainataan/vuokrataan harvoin tarvittavat tavarat/laitteet/kulkuvälineet. Pienillä teoilla saa paljon hyvää aikaan ympäristömme hyväksi.

# data[].attributes.body
Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman laatiminen ja sen noudattaminen. Monimuotoinen työyhteisö rikkautena. Yhtäläiset osallistumisen mahdollisuudet esim. osaamisen kehittämiseen työssä.

Eriarvoistaviin rakenteisiin ja käytökseen tulisi puuttua _joka ikinen kerta_ kun niihin törmää. Eriarvoistavat rakenteet pysyvät yllä ainoastaan, jos niitä uusinnetaan tai passiivisesti tuetaan olemalla hiljaa. Opettajien osaamista tulee lisätä niin, että heillä on mahdollisuus havaita eriarvoistavaa puhetta ja toimintaa ja että heillä on mahdollisuus puuttua siihen. Yhteiset turvallisen tilan pelisäännöt ja häirintäyhdyshenkilöt olennaisia kaikissa yhteyksissä, niin oppilaitosten työyhteisöissä kuin opiskelijoillekin.

# data[].attributes.body
Ilmastoasiat tulisi huomioida kaikessa, mikä aiheuttaa päästöjä tai kuluttaa luonnonvaroja niin, että optimoidaan energiantuotanto ja -käyttö, sekä materiaalien valinta ja niiden kierrätys kestävyys- ja regeneratiivisuusperiaatteiden mukaisesti. Kaikenlaisissa projekteissa tulisi tehdä alkukartoitus ilmastovaikutusten osalta ennen varsinaista toteutusta. Opiskelijoille olisi tärkeää opettaa kyseisten seikkojen huomioiminen jo opintojensa aikana, jotta soveltavat niitä myös työelämässään.

# data[].attributes.body
Tärkeää on eriarvoistavien yhteiskunnallisten ja taloudellisten rakenteiden näkyväksi tekeminen, nimeäminen ja niihin vaikuttaminen. Varallisuus ja mahdollisuudet varallisuuden kartoittamiseen eivät ole pelkästään yksilöstä kiinni. Kaikille maksuton ja yhtäläinen koulutus on tässä avainroolissa.

Suomessa 70-luvulla luovuttiin eriarvoistavasta rinnakkaiskoulujärjestelmästä ja siirryttiin pohjoismaisen hyvinvointivaltioideologian mukaiseen koulutusmahdollisuuksien tarjontaan. Yksilöiden koulutuksellinen tasa-arvo haluttiin tehdä riippumattomaksi yhteiskunnallisista, taloudellisista ja maantieteellisistä taustoista.

# data[].attributes.body
Tiedostetaan ja tuodaan näkyväksi rajalliset resurssit koulutusten sisällöissä sekä menetelmissä. Oppilaitostasolla on mahdollista vaikuttaa konkreettisesti siihen, miten ja millaista energiaa käytetään. Tuodaan esiin uusiutumattomien energioidenkäytön seuraukset mutta myös mahdollisuudet jokaiselle vaikuttaa niihin omilla valinnoillaan.

# data[].attributes.body
Innovaatioita pitäisi tukea ennen kaikkea niiden kestävyyden perusteella ja nopeallakin aikataululla tulisi pystyä siirtymään saastuttavista ja kestämättömistä tuotantomenetelmistä pois.
Koulutus on avainasemassa innovaatioiden mahdollistajana sekä verkottoituneeseen asiantuntijuuteen tarvittavien tiimityöskentelytaitojen harjoittelupaikkana.

Uusiin näkökulmiin rohkaiseminen ja out of the box -oppiminen on opettajan työssä tavoiteltavaa. Innovatiivisuuteen pyrkivä ja uskaltava oppija auttaa itseään, ja mahdollisesti tulevaa uraansa sekä työyhteisöään.

# data[].attributes.body
Kiertotalous ja donitsitalous nykyisen kulutukseen perustuvan talousmallin korvaajina. Nykyinen talousjärjestelmä perustuu yksinomaan kuluttamiselle, mutta elämän mielekkyys tulee perustoimeentulon turvaamisen jälkeen muualta. Mielekkyyden, tunnekokemusten ja kehollisuuden korostaminen ja esiin tuominen nykyisen materialismin sijaan asennemuutoksena ja -kasvatuksena. Talouskasvu-uskon rohkea kyseenalaistaminen osana kriittistä pedagogiikkaa ja maailmankansalaiseksi kasvamista.

Ks. myös https://www.donitsitalous.fi/

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Nyt puhutaan donitsitaloudesta | UPM HUOMINEN

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mitä kriitikot sanovat?

Mitä he eivät sano! Donitsitalouden malli haastaa kapitalistisen ajattelun, jossa maan bruttokansantuote nähdään tärkeimpänä hyvinvoinnin mittarina. Se ehdottaa, että meidän pitäisi lakata tuijottamasta pelkkää talouskasvua ja arvioida taloudellista menestystä kokonaisvaltaisemmin. Kaikki taloustieteilijät eivät pidä tällaista ajattelutavan muutosta mahdollisena. Donitsitalouden mallia on syytetty ainakin naiiviksi, idealistiseksi, kasvun vastaiseksi ja vasemmistolaiseksi. Raworthin kirjaa on tituleerattu jopa "vuoden ärsyttävimmäksi".

Etenkin serbialais-amerikkalainen taloustietelijä Branko Milanovic on kritisoinut mallia liian yksiulotteiseksi näkökulmaksi maailmaan, jonka maat ovat täysin eri lähtötilanteissa. Milanovic pitää myös epätodennäköisenä, että ihmisen ahneus ja halu kerryttää omaisuutta katoaisivat yhtäkkiä kuin tuhka tuuleen. Raworth ei ole niellyt Milanovicin kritiikkiä purematta, ja taloustieteilijöiden välinen väittely donitsitalouden relevanssista on vähintäänkin sivistävää luettavaa.

Ketä siteerata aiheesta?

Sinulle, joka haluat pitää nopean hissipuheen uudenlaisen, nykyistä oikeudenmukaisemman talousmallin puolesta: "Donitsitaloudella on herkullinen nimi ja se tarjoaa maallikolle helposti avautuvat havainnekuvat asioista, jotka on otettava huomioon hyvinvointitaloudessa: donitsin reunat näyttävät ilmaston, luonnonvarojen ja elonkirjon rajat, mutta myös inhimilliset rajat."
Kirjailija ja entinen kansanedustaja Rosa Meriläinen Helsingin Sanomien kolumnissa.

Sinulle, joka haluat inspiroida työnantajaasi vastuullisuustekoihin: "​​Olisi mielenkiintoista laskea yksittäiselle organisaatiolle oma donitsi. Mallista saa kätevästi rakennettua organisaatiolle oman vastuullisuusstrategian ja määriteltyä avainmittarit, joilla johtoa ja henkilöstöä voidaan palkita." Ilmastoaktivisti ja Third Rock Finlandin toimitusjohtaja Leo Stranius blogissaan.

Sinulle, joka haluat ravistella rakenteita: "Ehkä donitsitalousmallin tärkein sanoma on se, että vallitsevaa talousajattelua saa kyseenalaistaa. Talous ei ole luonnonvoima, johon ihminen ei voi vaikuttaa. Taloutta saa ja täytyy ajatella uudestaan, sillä loppujen lopuksi talouden tulee olla ihmistä varten, eikä toisin päin." Toimittaja Iiris Joronen Mimmit sijoittaa -median blogitekstissä.

Miten käytät sanaa lauseessa: "Muhun iski luonnonvarapaniikki joten yritän ajatella hankintojani donitsin näkökulmasta. Siis donitsitalouden. En osta mitään, mikä ei tee hyvää itselleni ja ole samaan aikaan kestävää planeetalle."
UPM julkaisee tällä sivustolla juttuja, joissa mietitään, millaisen huomisen haluamme. Haemme vastauksia tulevaisuutta muovaaviin kysymyksiin, etsimme maailmaa muuttavia keksintöjä ja kuuntelemme heitä, jotka vaativat toimintaa. Luit juuri jutun, jonka avulla voit miettiä ihan ajan kanssa, että mitenkäs tämä nykyinen talousjärjestelmä meitä palvelikaan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mitä he eivät sano! Donitsitalouden malli haastaa kapitalistisen ajattelun, jossa maan bruttokansantuote nähdään tärkeimpänä hyvinvoinnin mittarina. Se ehdottaa, että meidän pitäisi lakata tuijottamasta pelkkää talouskasvua ja arvioida taloudellista menestystä kokonaisvaltaisemmin. Kaikki taloustieteilijät eivät pidä tällaista ajattelutavan muutosta mahdollisena. Donitsitalouden mallia on syytetty ainakin naiiviksi, idealistiseksi, kasvun vastaiseksi ja vasemmistolaiseksi.

# data[].attributes.body
Puuhapete: Otetaan vain se, mitä syödään, ei synny ruokahaväkkiä. Lajitellaan jätteet, biojäte, enrergiajäte tms.
Enemmän kasvisruokaa, vähemmän liharuokaa.

# data[].attributes.body
Puuhapete: opiskelijoiden opintososiaaliset etuudet, opintotuki, asumistuki, ilmaiset koulumatkat.

# data[].attributes.body
Puuhapete: Vastuulliset hankinnat ja kestävä kulutus.

# data[].attributes.body
Puuhapete: opiskelijoille ilmainen kouluterveydenhuolto, terveydenhoitaja, lääkäri, ym. opiskelijahuollon palvelut (kuraattori, psykologi)

# data[].attributes.headline
Ilmainen peruskoulu & toisen asteen koulutus

# data[].attributes.subject
Ilmainen peruskoulu & toisen asteen koulutus

# data[].attributes.body
Kaikille tasa-arvoiset koulutusmahdollisuudet.

# data[].attributes.body
Puuhapete: sama palkka vastaavasta työstä sukupuoleen katsomatta.

# data[].attributes.body
Puuhapete: ei tuhlata vettä ja lotrata turhaan!
- Sinileväkriisin ratkaiseminen
- Vesistöjen kuormitus kestävälle tolalle

# data[].attributes.body
Puuhapete:
- uudet innovaatiot & kestävä talous
- tutkimus ja tuotekehitys

# data[].attributes.headline
Kaikille mahdollisuus työskennellä omien taitojensa ja elämänarvojensa, työkykynsä ja terveytensä mukaan.

# data[].attributes.subject
Kaikille mahdollisuus työskennellä omien taitojensa ja elämänarvojensa, työkykynsä ja terveytensä mukaan.

# data[].attributes.body
Puuhapete:
- eriarvoistumisen pysäyttäminen
- verotus tasoittaa tuloeroja

# data[].attributes.body
Puuhapete:
- suuret yksiköt ja kaupungit haastavimpia, esim. Intian Delhi
- etätyöt ekologisempia, kulkeminen työpaikoille/ kouluun kuluttaa luonnonvaroja
- maaseudun säilyminen elinvoimaisena?

# data[].attributes.body
Puuhapete:
- Ekologiset valinnat
- Kuluttajien tietoisuuden lisääminen
- Yhteiskäyttöratkaisut, kaikkea ei tarvitse itse omistaa

# data[].attributes.body
Puuhapete:
luonto ja kroppa kiittää
- esim. Alepa-pyörät on hyvä juttu :)

# data[].attributes.body
Puuhapete: särki on järkivalinta

# data[].attributes.body
Puuhapete:
- metsien arvostaminen muunakin kuin puutavaran lähteenä:
hiilinielut, eliöiden asuinpaikka, lähiruoka, virkistyskäyttö

# data[].attributes.body
Puuhapete:
- sananvapaus, kansalaisten oikeudet & velvollisuudet

# data[].attributes.body
Puuhapete: Useiden sidosryhmien kumppanuudet hyödyttävät kaikkia osapuolia ja parantavat kaikkien olosuhteita.

# data[].attributes.body
Puuhapete: tsekkaa, mitä luet, ennen kuin uskot, mitä luet

# data[].attributes.body
Neliapila: https://www.tiede.fi/keskustelu/45189/ketju/resurssitalous_tulevaisuuden_ratkaisu

# data[].attributes.attachment_link.description
Resurssipohjainen talous, eli lyhyemmin resurssitalous, on ratkaisu ihmiskunnan ongelmiin. Tässä ketjussa käsitellään tätä hyvää talousmallia. Krit...

# data[].attributes.body
Neliapila: Opiskelupäivien suunnittelu järkevästi ympäristöystävällisesti, vähemmän liikkumista etäpäivät, kokonaiset koulupäivät.

# data[].attributes.body
Neliapila: Sukupuoli-sukupuolettomuus, eri kulttuuritaustojen huomioiminen, tasapuolinen huomioiminen, kulttuuri- ja sukupuolisensitiivisen kohtaamisen haasteet ja koulu-työelämän vaatimukset

# data[].attributes.body
Neliapila: Tasa-arvo ei ole sitä, että kaikille annetaan saman verran vaan sitä, että jokainen saa tarvitsemansa. Positiivinen diskriminaatio.

# data[].attributes.body
Neliapila: Vastuulliset valinnat, digitalisaation hyödyntäminen -toimivat oppimisympäristöt, sähköiset materiaalit huomioiden erilaiset oppijat/tarpeet

# data[].attributes.body
Neliapila: Yhteiset tutkinnon osat, ammattitutkinnon pakolliset osat joihin sisällytetty rakenteeseen

# data[].attributes.body
Neliapila: Veden säätäminen, teknologian hyödyntäminen esim. automaattiset hanat

# data[].attributes.body
Sadevesi ei ole enää missäänpäin maapalloa täysin puhdasta. Teknologisia ratkaisuja veden puhdistamiseksi tulevaisuudessa edelleen tarvitaan. Pohjavesien puhtauden vaaliminen täällä Pohjolassa tärkeää. Veden säännöstely - ei lotrata turhia.

# data[].attributes.body
Vesien saastuttamisen välttäminen, jätteiden (mm. muovijäte/mikromuovi) kierrätys oikeaan osoitteeseen.

# data[].attributes.headline
VASKI – Vastuullinen ja kestävä ammatillinen koulutus

# data[].attributes.subject
VASKI – Vastuullinen ja kestävä ammatillinen koulutus

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
VASKI - Vastuullinen ja kestävä ammatillinen koulutus

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VASKI-hanke on osa ammatillisen koulutuksen kestävän kehityksen ja vihreän siirtymän kehittämisohjelmaa

Opetushallituksen rahoittaman ohjelman tavoitteena on tukea Agenda 2030-tavoitteiden toteutumista ammatillisessa koulutuksessa sekä vahvistaa kestävää kädenjälkeä

VASKI-hankkeen pääkoordinoija on Sataedu ja osakoordinaattoreina toimivat Perho, Sykli, Optima, LHKK ja Luovi

Mukana on 61 ammatillista oppilaitosta, mikä kattaa suuren osan Suomen ammatillista oppilaitoksista

VASKI:n budjetti on 2,5 miljoonaa euroa, joten sen suuruus on koko OPH:n ohjelmasta yli 70 %

Projektin pääpaino on ekologisessa kestävyydessä, huomioiden kuitenkin myös sosiaalinen, kulttuurillinen ja taloudellinen kestävyys

VASKI:lla pyritään saavuttamaan pysyviä toiminnallisia ja rakenteellisia muutoksia

Hankkeen eri teemojen tuloksena syntyy ammatillisen koulutuksen kestävyystiekartta

Projektin myötävaikutuksena ammatillisten oppilaitosten omaa kestävän kehityksen ohjelmatyötä vahvistetaan

VASKI-verkosto kehittää koko ammatillisen koulutuksen toimintaa kestävämmäksi ja vastuullisemmaksi

Ammatillisen koulutuksen kestävyystiekartta ydintavoitteena VASKI-hankkeessa

VASKI-hankkeen ydintavoitteena on koota hankkeen eri teemojen lopputuloksista yhteen ammatillisen koulutuksen kestävyystiekartta, joka toimii tulevaisuudessakin työkaluna ammatillisen koulutuksen järjestäjille tavoiteltaessa kestävää ja vastuullista toimintaa sekä edistäen vihreää siirtymää.

Projekti on valtakunnallinen koordinaatiohanke, jonka Opetushallitus rahoittaa. Hankkeen kohderyhmänä ovat kaikki ammatillisen koulutuksen toimijat.

VASKI-hanke on käynnissä 1/2022 - 12/2023.

Alla olevista kuvista pääset tutustumaan mielenkiintoisiin teemapaketteihimme!

Hankkeessamme yhdistyvät kunnianhimoiset tavoitteet, 61:n motivoituneen ammatillisen oppilaitoksen yhteistyö sekä koko ammatillisen kentän laaja osallistaminen hankkeen eri työpaketteihin. Näistä teemoista löytyy jokaiselle jotakin, sillä niissä on keskiössä:

"Vastuullisuuden ja kestävän kehityksen arkipäiväistäminen sekä yhteinen sanoittaminen ovat hankkeen ydinasioita. Ammatillisessa koulutuksessa tehdään vaikuttavaa työtä - VASKI-hanke tuo tätä hienoa työtä näkyväksi ja yhtenäistää käytäntöjä.
Maiju Salonen, kehitysjohtaja

# data[].attributes.attachment_link.title
Etusivu - VASKI - Vastuullinen ja kestävä ammatillinen koulutus

# data[].attributes.attachment_link.description
VASKI-hankkeen teemoina ovat kestävyystiekartan laadinta, johtamiskäytännöt ja toimintakulttuuri, pedagogiset ratkaisut ja oppimisympäristö, osaamisen kehittäminen, alueiden ja työelämän kehittäminen sekä hiilijalanjäljen mittaaminen.

# data[].attributes.body
Pitkin koulutaivalta tuodaan oppilaille käytännön tasolla lajittelu vastaan (tämä esikoulusta alkaen).

Ryhmän jäsenillä on aikuisoppijoita, joilla on todella niukka koulutustausta, kenties vain 1-2 vuotta koulua kotimaassaan käytynä. Heille on kierrätys käytävä kuin varhaisella koulutaipaleella oleville.

# data[].attributes.body
Koulussa opittu tieto tulee kuljetettua kotiin. Peruskoulun sijaisuuksien lomassa on tullut vastaan lasten oikovan vanhempiaan erilaisista käytänteistä, mitä ovat koulussa oppineet.

Aikuisoppijat (maahanmuuttajataustaiset) pääsevät työelämään ja oppivat valmiuksia toimia yhteiskunnassa (kielitaidon karttuminen hyvin olennaisena).

# data[].attributes.body
Nuoret harjoittelevat koulutaipaleen varhaisilta vaiheilta huomioimaan vastakkaisen sukupuolen. Opettaja pyrkii saada lasten mieleen tasa-arvoisen kohtelun niin sukupuolten kuin kulttuurien välillä.

Sama näkyy aikuisikäisillä maahanmuuttajataustaisilla, missä ryhmät voivat olla hyvin monikultturisia.

# data[].attributes.body
Lapsiperheet saavat tarvittavaa rahallista tukea elääkseen. Lapsilla on mahdollisuus saada älypuhelinkin.

Maahanmuuttajataustaiset aikuisoppijat saavat tuen yhteiskunnalta.

# data[].attributes.body
Lapsille tarjolla päivittäinen kouluruoka. Heille opetetaan ottamaan ruoka kohtuudella, ettei tulisi suotta hävikkiä.

# data[].attributes.body
Ala-astenuorille on tarjolla opettajien tarjoaman tuen lisäksi kuraattorin ja koulupsykologin, sekä tietysti terveydenhoitajan palvelut (säännölliset kouluterveystarkastukset, laajat 1., 5. ja 8. luokilla).

Maahanmuuttajataustaisilla aikuisoppijoilla on kunnallinen terveydenhuolto.

# data[].attributes.body
Varhaiskasvatuksessa ja perusopetuksessa pyritään lapsille saada ymmärrys kohtuullisesta veden käytöstä. Esimerkkiä voi joskus tuoda tykö (tämä nyt vasta tehtävän osalta ajatuksen asteella) omasta elämästä, kuten usein suihkussa hukkaveden keruuastian hyödyntäminen.

Maahanmuuttajataustaisille aikuisopiskelijoille kuvataan veden säästeliään käytön tärkeys.

# data[].attributes.body
Tämänhetkistä maailmantilannetta on tärkeää tuoda esiin keinoja säästää omaa energian käyttöään. Asumismuoodosta riippuen voisi selvittää omavaraisuuden nostamista - kyseinen viesti siis opetuksen kantoaallossa oppijoille.

# data[].attributes.body
Opettajille tulee työnsä hedelmällisyys nähtyä oppilaiden kehityksen myötä (lapsilla näkyvä kehitys / maahanmuuttajataustaisten aikuisten asioiden oppiminen).

# data[].attributes.body
Eri taustoista tulevien oppijoiden mahdollisimman tasapuolinen kohtelu. Osalla lapsista vanhemmat saattavat tukea kotoa paljon paremmin. Opettaja pyrkii mahdollisuuksien mukaan antamaan heikommassa asemassa oleville opiskelijoille tukea.

Päätös toisen asteen opiskelijoille ilmaisesta oppimateriaalista on ollut eriarvoisuutta lisäävä. Varakkaista taustoista tulevat saattavat kasvattaa pääomaa entistä paremmin. Kohdennettu tuki olisi tullut pitää päätavoitteena.

# data[].attributes.body
Omakohtaisten kokemusten jakaminen. Aikoinaan omalla kohdalla merien muovin keräytymisen oppi vuonna 2008 esimiehen mainitessa Helsingin Sanomien artikkelista, missä kerrottiin Tyynen valtameren muovipyörteestä. Kyseistä havahduttavaa kokemusta tulee aina välitettyä eri oppilaille.