# data[].attributes.body
Ud i rummet - Skal vi?, Hvordan kan vi?, Hvor langt skal vi?

# data[].attributes.attachment_link.description
Nu skal du på rejse til Den Internationale Rumstation, ISS. Inden da skal du forberede din rejse, men hvad er det egentligt vigtigt at vide noget om, når du skal ud i rummet? Hvordan får du mad? Hvordan holder du dig sund? Og hvordan overlever du i det hele taget en rejse ud i rummet?

# data[].attributes.body
Læreroplæg om Andreas Mogensen og hans træning til at blive astronaut.

Kan du blive en astronaut?

Ta' astronauttesten (tager ca. 15 minutter).

Energi og kalorier
Vis en menu for astronauter

https://planetarium.dk/wp-content/uploads/2020/01/EnergyOfAnAstronaut-Teacher-Danish.pdf.pdf

https://www.nasa.gov/pdf/452917main_sts132_menu_antonelli.pdf

https://planetarium.dk/wp-content/uploads/2020/01/EnergyOfAnAstronaut-Student-Danish.pdf.pdf

# data[].attributes.attachment_caption
DU er blevet valgt til at tage en tur ud i rummet! Hvilke problematikker er der ved at rejse ud i rummet?

# data[].attributes.body
Fælles ses videoklip med Andreas Mogensen (Jorden set fra rummet). Svar herefter på følgende spørgsmål:

Hvorfor kalder Andreas Jorden for "Den blå planet"?

Hvad kan man se på nattesiden af Jorden? Og på dagsiden?

Hvor længe tager det for rumstationen at flyve hele vejen rundt om Jorden?

Hvad mener Andreas, når han siger, at landegrænser er unaturlige?

Hvorfor mener Andreas, at det vil være en fordel, hvis vi bliver bedre til at samarbejde?

Hvorfor tager man på rumrejser?

Hvad er Exploration?

Hvad skulle Andreas filme, mens han var på rumstationen?

Hvorfor er det vigtigt at forstå kæmpe-lyn?

Forklar hvorfor rum-exploration er vigtigt?

Problemstilling og arbejdsspørgsmål

Som en del af forberedelsen skal du gøre dig klart, hvilke problematikker ved rumrejsen du i særlig grad vil belyse i din fremlæggelse.

Husk: Du skal arbejde indenfor de fire naturfaglige kompetenceområder - Undersøgelse, modellering, perspektivering og kommunikation.

Som start på jeres arbejde med problemstilling og arbejdsspørgsmål, skal du nu skrive nogle spørgsmål ned, som du vil stille en astronaut, hvis han/hun kom på skolen.

Derudover skal du skrive nogle fokusområder ned, som du tænker kan indgå i dette forløb.

# data[].attributes.body
Den danske forskning står i forreste række med at understøtte undersøgelser til liv på mars.

# data[].attributes.attachment_link.title
En rejse i rummet | Naturfagsprøven | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.body
Introduktionstekst

Vi læser fælles på klassen teksten Energi til en astronaut.

Undersøg kostpyramiden

Start med at skrive ned, hvad du fik at spise til morgenmad, frokost og aftensmad i går. Inkluder også eventuelle mellemmåltider i løbet af dagen.

Du får nu udleveret et ark med en tom kostpyramide på. Din opgave nu:

Undersøg kostpyramiden

Udfyld den tomme kostpyramide

Skriv eksempler på madvarer i hver kategori i kostpyramiden

Fælles opsamling, hvor vi også gennemgår jeres kostplan fra i går. Hertil diskutere vi vigtigheden af en sund og varieret kost.
Besvar nu følgende spørgsmål ift. dine valg af mad:

Tror du, at du har truffet nogle gode valg af mad?

Nævn nogle af de sunde valg, du har truffet?

Hvorfor er det vigtigt at spise sundt?

Hvis du var astronaut og skulle ud i rummet, ville du så have behov for en varieret kost?

Hvordan ville din menu se ud, hvis du skulle ud i rummet?

# data[].attributes.body
Med udgangspunkt i filmen The Martian skal I nu selv en tur til Mars!

I bliver af læreren delt ind i grupper af 3-4 personer og får tildelt et hold, som I skal bruge i marsbasen. Én gruppe skal kun bruge én computer!

Introduktion

Læreren læser en tekst op fra spillet. Derefter bliver I delt ind i grupper af læreren.
Læreren udleverer en spilkode, som I skal bruge på ovenstående link.

Log ind og vælg det hold, som læreren har tildelt jer.

Reboot basen

Vi snakker fælles om energi, energiformer, energikæder og energiomsætning.

Ud fra vores fælles snak skal I nu arbejde med spillets mission: Reboot basen (basens energisystemer - energikæder).

Vi opsamler fælles på energikæderne.

Nu skal I undersøge, hvordan vi får energi fra f.eks. et kraftvarmeværk.

Læreren udleverer A3-ark og blyanter, som I skal bruge til opgaven Basens systemer (30 minutter).

Svar hertil på: Hvad menes der med begrebet effekt?

Arbejd nu med spillets mission: Reboot basen (Solceller på Mars I).

Alt det I laver på A3-arkene skal afleveres til Mission Control (læreren), som vurderer jeres arbejde og sætter ind i spillet.

# data[].attributes.body
Hvad er kometer. Hvilke findes der og hvordan kunne disse bruges i fremtiden.

Hvad er forskellen mellem asteroider og kometer?

https://fysikleksikon.nbi.ku.dk/k/kometer/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grundbeskrivelse

Kometer minder om store beskidte snebolde, typisk med en størrelse på nogle kilometer. De består af støv og is. Kometer stammer fra den ydre del af solsystemet, og de er som regel for langt væk til, at vi kan se dem.

De kendte kometers baner har form som meget langstrakte ellipser omkring Solen, som er forholdsvis tæt på den ene ende. Når de passerer den del af banen, der er tættest på Solen fordamper dele af de yderste lag, og der dannes en sky af gas og støv omkring kometkernen. Det er tilbagekastet sollys fra den sky, der gør det muligt at se kometen.

Solen gør mere end blot at oplyse kometen. Solvinden - partikler, der strømmer ud i rummet fra Solen - trækker materialet, der er kastet ud af kometen, med sig. Det resulterer i en komethale, der kan være millioner kilometer lang. Solvinden er rettet væk fra Solen, og derfor er komethalen også rettet væk fra Solen - den er ikke rettet bagud i forhold til kometens banebevægelse som udstødningen fra en raket.

Uddybende beskrivelse

Når en komet nærmer sig Solen, begynder det ydre lag is at fordampe, og det løsrevne materiale danner en stor sky på flere hundrede tusinde kilometer. Det er først og fremmest denne sky - kometens hoved eller koma - der kan ses på himlen - kernen er for lille til at kunne ses.

Solvinden består af elektrisk ladede partikler, elektroner og protoner, der strømmer ud fra Solen. Den 'blæser' materialet fra hovedet væk i en retning bort fra Solen og danner på den måde kometens hale. Der er faktisk to haler, en blålig gas- eller ionhale og en hvid-gullig støvhale.

Ionhalen består af ioniseret gas fra kometens hoved. Ionerne er elektrisk ladede og følger derfor med solvinden. Resultatet bliver, at ionhalen altid peger lige væk fra Solen. Ionhalens blå lys dannes, når de ioniserede gasatomer indfanger elektroner, der henfalder og udsender lys, der svarer til energiovergangene i atomerne.

Støvhalen er dannet af støv fra komethovedet. Støvpartiklerne påvirkes meget mere end de lette gasmolekyler af Solens tyngdekraft, så de bevæger sig i en bane, der minder meget om kometens oprindelige bane. De er dog blæst længere væk fra Solen og har derfor en lidt større bane end kometen. Den større bane bevirker, at støvet får en mindre banehastighed, så støvkornene kommer 'bagefter' i deres bane i forhold til kometen. Det viser sig ved, at støvhalen ikke peger lige væk fra Solen, men krummer bagud i forhold til ionhalen. Den lyser med reflekteret sollys og ser derfor hvid-gullig ud.

Periodiske kometer som f.eks. Halleys Komet har velkendte baner rundt om Solen, og man kan beregne, hvornår vi får dem at se. Deres baner er ellipsebaner ligesom planetbanerne, men hvor alle planeter har næsten runde baner har kometer typisk meget aflange baner.

En komet bevæger sig meget hurtigere, når den er tæt på Solen, end når den er i den ydre del af sin bane. Sammenhængene mellem banens størrelse og omløbstiderne omkring Solen for planeter og kometer er beskrevet i Keplers love.

Af og til dukker der kometer op, som ikke var forudset. Det gælder bl.a. kometerne Hale-Bopp og Hyakutake, der var meget tydelige i sidste halvdel af 1990'erne. De stammer fra Kuiperbæltet og Oorts sky ude i de yderste dele af Solsystemet.

Knapt en milliard år efter dannelsen af Solsystemet for 4.6 milliarder år siden blev Jorden udsat for et kraftigt bombardement af kometer, meteorider og andet materiale. Vandet på Jorden kan være kommet hertil på den måde i form af kometer. Ved den lejlighed kan kometernes vand også have indeholdt primitive forstadier til liv.

Mette Friis og Michael Quaade

# data[].attributes.attachment_link.description
Kometer minder om store beskidte snebolde, typisk med en størrelse på nogle kilometer. De består af støv og is. Kometer stammer fra den ydre del af solsystemet, og de er som regel for langt væk til, at vi kan se dem.

# data[].attributes.body
Engelsk: Kurzgesagt - In a nutshell (youtube + hjemmeside)

# data[].attributes.body
Læs teksten Hvorfor er der vægtløshed?
Teksten kommer bl.a. ind på følgende områder:

Kan man være vægtløs på Jorden?

Newtons love

Galileis faldlov

Hvorfor er man vægtløs?

Træning af vægtløshed

Til teksten skal vi se følgende videoklip:

1. NASA VR/360 Astronaut Training: Space Walk

2. Derfor kan man være vægtløs i et fly

3. Længere film om vægtløshed på fly

Ved filmklip 2 skal I lave vedhæftet opgaver.

Slutteligt skal I lave følgende øvelser/opgaver:

Vægtløse forlystelser

Din vægt på Månen

Masse og vægt er ikke det samme

Din tunge krop i bjergene

# data[].attributes.body
Kan vi bo på Mars eller er andre planeter måske bedre?

Hvad med Venus eller Merkur?

# data[].attributes.headline
5. Det der ligger udenfor vores rækkevidde

# data[].attributes.subject
5. Det der ligger udenfor vores rækkevidde

# data[].attributes.body
Exoplaneter - hvad er det?

Lysår som måling for afstande.

# data[].attributes.body
Hvilke betingelser skal der være til stede for at planter kan gro?
Hvor er der vand på Mars?

Giv udfordring fra engineering

# data[].attributes.body
Hvilke planter kan gro på Mars og hvorfor?
Hvilke udfordringer kan der være for planterne på Mars?