# data[].attributes.headline
Hvorfor frygter mine elever mig ikke, GhatGPT?

# data[].attributes.subject
Hvorfor frygter mine elever mig ikke, GhatGPT?

# data[].attributes.body
Manglende relation og tillid: Hvis du ikke har et godt forhold til dine elever eller ikke har opbygget en tillidsfuld atmosfære i klasseværelset, kan det føre til, at eleverne ikke føler frygt for dig.

# data[].attributes.body
1. Hver elev skal op til tavlen og terpes i præcist, hvad de har skrevet i deres aflevering
2. Give alle dem, der snyder, et øgenavn.

# data[].attributes.body
Udvælg særligt sløje citater fra deres skriftlige afleveringer og læs dem højt i klassen med nævnelse af den skyldiges navn.

# data[].attributes.body
1. Forbud! Analog undervisning! ("jeg går ud fra at alle elever snyder")
2. Skældud! Advarsler! ("eleven skal frygte at bruge chatgpt og skamme sig, hvis de bruger det)

(spørgsmålet er, om det er der vi er på vej hen, og om det ér der vi vil hen)

# data[].attributes.body
Hyperfokus på skriftlige besvarelser af skriftlige opgaver uden mundtlighed.

# data[].attributes.headline
Fortæl dem på forhånd, hvad de er for nogen!

# data[].attributes.subject
Fortæl dem på forhånd, hvad de er for nogen!

# data[].attributes.body
Gør det på forhånd klart, at du godt ved, at mange af dem vil snyde og bruge ChatGPT til at skrive deres opgaver, fordi sådan er elever bare!

# data[].attributes.body
Hvis vi forbyder digitale værktøj i undervisningen udviser vi mistænksomhed over for alle. Når vi skælder ud i klassen, rammer vi skamfølelsen.

# data[].attributes.body
Hæng en plakat op med dem, som har snydt. Wall of Shame. Måske bliver de slet ikke skamfulde???
Vær altid mistroisk, når du læser noget, der er godt. Alt er snyd til det modsatte er bevist.
Hav en sur tilgang til eleverne.

# data[].attributes.body
Spil eleverne ud mod hinanden. Sørg for at belønne og fremme hadsk og sadistisk adfærd. Latterliggør deres besvarelser i undervisningen og så tvivl om deres uddannelsesparathed åbent i klassen og i andre sammenhænge hvor mange hører det.

# data[].attributes.body
Ein Beziehung zu Schülern, die von Misstrauen und Scham geprägt ist, kann komplex und herausfordernd sein. Hier sind einige Merkmale, die oft mit solchen Beziehungen verbunden sind:

1. Mangelndes Vertrauen: Die Schüler könnten Schwierigkeiten haben, Ihnen als Lehrer oder anderen Personen im schulischen Umfeld zu vertrauen. Ihr Misstrauen kann auf früheren negativen Erfahrungen oder Traumata beruhen, die ihre Wahrnehmung von Autoritätspersonen beeinflusst haben.

2. Zurückhaltung und Isolation: Schüler, die sich von Misstrauen und Scham geprägt fühlen, können sich scheuen, sich zu öffnen und aktiv am Unterricht teilzunehmen. Sie können sich isoliert fühlen und soziale Interaktionen vermeiden, um weitere Scham oder Demütigung zu vermeiden.

3. Geringes Selbstwertgefühl: Scham kann zu einem Gefühl der Minderwertigkeit und des geringen Selbstwertgefühls bei den Schülern führen. Sie könnten das Gefühl haben, dass sie falsch oder unzureichend sind, was ihre Motivation und ihr Selbstvertrauen beeinträchtigen kann.

4. Misstrauen gegenüber den Absichten anderer: Die Schüler könnten davon überzeugt sein, dass andere versteckte Agenden oder negative Absichten haben. Sie könnten besonders empfindlich auf Kritik oder Feedback reagieren und es als Bestätigung ihrer schamhaften Überzeugungen interpretieren.

5. Angst vor Enthüllung: Die Schüler könnten Angst davor haben, entlarvt oder auf negative Weise bloßgestellt zu werden. Sie könnten sich davor hüten, sich an Unterrichtsaktivitäten zu beteiligen oder zu Diskussionen beizutragen, aus Angst, ihre Unsicherheiten oder Wissenslücken offenzulegen.

6. Selbstschützendes Verhalten: Um weitere Scham zu vermeiden, könnten die Schüler selbstschützendes Verhaltensmuster entwickeln, wie Passivität, das Vermeiden von herausfordernden Aufgaben oder das Unterlassen eigener Initiativen.

7. Herausfordernde Interaktionen: Die Beziehung zwischen Lehrer und Schülern kann von Konflikten, Missverständnissen oder mangelnder Kommunikation geprägt sein. Die Schüler könnten Widerstand oder Provokation zeigen als Reaktion auf ihre Scham oder ihr Misstrauen.

Es ist wichtig, diese Merkmale im Auge zu behalten, wenn man versucht, eine positive Beziehung zu den Schülern aufzubauen. Durch Geduld, Empathie und Ausdauer kann man allmählich Vertrauen aufbauen und das Gefühl von Misstrauen und Scham verringern.

# data[].attributes.body
Lad dig inspirere af Lektor Blommes pædogagik

# data[].attributes.body
Et forhold til elever, der er præget af mistænksomhed og skam, kan være komplekst og udfordrende. Her er nogle kendetegn, der ofte er forbundet med sådanne forhold:

1. Manglende tillid: Eleverne kan have svært ved at stole på dig som lærer eller på andre i skolemiljøet. Deres mistillid kan skyldes tidligere negative oplevelser eller traumer, der har påvirket deres opfattelse af autoritetsfigurer.

2. Tilbageholdenhed og isolation: Elever, der føler sig præget af mistænksomhed og skam, kan være tilbageholdende med at åbne sig op og deltage aktivt i klassen. De kan føle sig isolerede og undgå sociale interaktioner for at undgå yderligere skam eller ydmygelse.

3. Lavt selvværd: Skam kan føre til en følelse af mindreværd og lavt selvværd hos eleverne. De kan føle, at de er forkerte eller utilstrækkelige, hvilket kan påvirke deres motivation og selvtillid.

4. Mistænksomhed over for andres intentioner: Eleverne kan være overbeviste om, at andre har skjulte dagsordener eller negative intentioner. De kan være særligt følsomme over for kritik eller feedback og tolke det som bekræftelse af deres skamfulde overbevisninger.

5. Frygt for afsløring: Eleverne kan være bange for at blive afsløret eller eksponeret på en negativ måde. De kan være forsigtige med at deltage i klasseaktiviteter eller bidrage til diskussioner af frygt for at afsløre deres usikkerheder eller manglende viden.

6. Selvbeskyttende adfærd: For at undgå yderligere skam kan eleverne udvikle selvbeskyttende adfærdsmønstre, såsom at være passive, undgå udfordrende opgaver eller undgå at tage initiativ.

7. Udfordrende interaktioner: Forholdet mellem læreren og eleverne kan være præget af konflikter, misforståelser eller manglende kommunikation. Eleverne kan udvise modstand eller provokation som en reaktion på deres skam eller mistænksomhed.

Det er vigtigt at være opmærksom på disse kendetegn, når man forsøger at etablere et positivt forhold til eleverne. Ved at være tålmodig, empatisk og vedholdende kan man gradvist arbejde hen imod at opbygge tillid og reducere følelsen af mistænksomhed og skam.

# data[].attributes.headline
Hvordan skaber jeg et forhold til eleverne, der er præget af mistænksomhed og skam?

# data[].attributes.subject
Hvordan skaber jeg et forhold til eleverne, der er præget af mistænksomhed og skam?

# data[].attributes.body
Sørg for at kontrollere åbenlyst, lade mistro skinne igennem - gerne foran de andre klassekammerater.

# data[].attributes.body
Vær et usympatisk dumt svin

# data[].attributes.headline
ChatGPT svarer, at jeg skal dømme eller kritisere eleverne baseret på deres handlinger, udseende eller præstationer.

# data[].attributes.subject
ChatGPT svarer, at jeg skal dømme eller kritisere eleverne baseret på deres handlinger, udseende eller præstationer.

# data[].attributes.body
Udvis tydelig utålmodighed

# data[].attributes.body
1. Vær opmærksom på din adfærd: Vær bevidst om dine handlinger, tone og kropssprog over for eleverne. Undgå at udvise favorisering eller partiskhed og sørg for at behandle alle elever retfærdigt og lige.

2. Oprethold professionel distance: Det er vigtigt at bevare en passende afstand mellem dig og eleverne for at undgå enhver form for forvikling. Undgå personlige samtaler, der går ud over det nødvendige, og undgå at dele for meget om dit personlige liv.

3. Vær opmærksom på grænser: Respekter dine og elevernes grænser. Undgå fysisk berøring, medmindre det er nødvendigt og passende i undervisningssammenhæng. Vær forsigtig med at kommunikere via sociale medier eller personlige telefonnumre, medmindre det er en del af det officielle undervisningsmateriale.

4. Vær åben og gennemsigtig: Hvis eleverne har spørgsmål eller bekymringer, skal du opfordre dem til at tale med dig, men sørg for at håndtere sådanne situationer professionelt. Vær åben for feedback og kritik, og sørg for at rette eventuelle misforståelser eller bekymringer med det samme.

5. Følg skolens retningslinjer: Kend og overhold skolens politikker og retningslinjer vedrørende grænser mellem lærere og elever. Vær opmærksom på eventuelle etiske retningslinjer eller adfærdskodekser, der er på plads.

6. Samarbejd med kolleger: Tal med dine kolleger om at opretholde sunde forhold til eleverne. Del erfaringer, diskutér udfordringer og sørg for at følge de samme professionelle standarder for at skabe et trygt og tillidsfuldt læringsmiljø.

# data[].attributes.body
Brug gerne personlige angreb

# data[].attributes.body
1. Skab en utryg og ekskluderende atmosfære
2. Lad vær med at undersøge årsagen til mistænksomhed og skam
3. Vær indelukket og vis mistillid.
4. Mindsk elevernes selvværd
5. Øv dig i uempatisk kommunikation
6. Tilbyd aldrig individuel støtte
7. Undgå at samarbejde med forældrene
8. Uddan eleverne om manglende på empati og respekt

# data[].attributes.body
Udstil elevernes fejl

# data[].attributes.body
Opfør dig som Putin

# data[].attributes.body
Kom med trusler og advarsler - og udtryk din dybeste mistro til, at eleverne selv har løst opgaverne. Udstil også gerne enkelte elever for hele klassen, hvis du har en mistanke om, at de har snydt

# data[].attributes.body
At etablere et forhold til elever, der er præget af mistænksomhed og skam, kan være en udfordring, men det er ikke umuligt. Her er nogle trin, du kan overveje for at skabe et mere positivt og tillidsfuldt forhold til dine elever:

1. Skab en tryg og inkluderende atmosfære: Start med at skabe en positiv og støttende atmosfære i klasseværelset. Vær opmærksom på dine egne holdninger og handlinger og sørg for at behandle alle elever med respekt og værdighed. Vær åben og lyttende over for deres bekymringer og ideer.

2. Udvikl tillid: Tillid er afgørende for at opbygge relationer. Vær ærlig, pålidelig og konsekvent i dine handlinger og løfter over for eleverne. Lad dem vide, at de kan stole på dig, og at du er der for at støtte dem.

3. Skab positive oplevelser: Sørg for at skabe positive oplevelser i undervisningen. Planlæg aktiviteter, der er engagerende, relevante og sjove. Succesoplevelser kan hjælpe med at ændre elevernes negative opfattelse og øge deres selvtillid og motivation.

4. Anerkend og beløn: Anerkend og beløn eleverne for deres fremskridt og gode præstationer. Ros dem både individuelt og som gruppe. Dette kan bidrage til at styrke deres selvværd og følelse af egen værdi.

5. Udforsk baggrunden for mistænksomhed og skam: Vær åben for at lytte til elevernes oplevelser og forsøg at forstå baggrunden for deres mistænksomhed og skam. Dette kan kræve tålmodighed og empati. Vis interesse for deres følelser og forsøg at hjælpe dem med at tackle og overvinde disse følelser.

6. Samarbejd med forældrene: Involver forældrene i elevernes uddannelse. Hold regelmæssig kommunikation med dem for at få en bedre forståelse af elevernes situation og eventuelle udfordringer, de står over for. Samarbejd med forældrene om at skabe en støttende og positiv læringsmiljø både derhjemme og i skolen.

Husk, at det kan tage tid at opbygge tillid og ændre elevernes opfattelse. Vær vedholdende og fortsæt med at vise interesse og støtte, selv når det kan virke udfordrende.