# data[].attributes.attachment_link.title
15 percben a kétnyelvűség néhány mítoszáról

# data[].attributes.headline
Miért érdekes vizsgálni a kétnyelvűeket?

# data[].attributes.subject
Miért érdekes vizsgálni a kétnyelvűeket?

# data[].attributes.attachment_link.title
Nyelv és Tudomány- Főoldal - Mi az a kétnyelvűség, és miért érdekes nekünk?

# data[].attributes.attachment_link.description
Sokáig uralkodó volt az a nézet, hogy a tudománynak az egynyelvűség az alapvető kutatási területe, lévén, hogy ez a természetes nyelvi elrendeződés. A legújabb kétnyelvűségi irodalomban azonban a két- és többnyelvűséget tekintik természetes állapotnak, és az egynyelvűséget kezelik szokatlan, kivételes jelenségként, mivel a Föld lakossága több mint felének a két- vagy többnyelvűség valamilyen formája jelenti a megszokott nyelvi környezetet.2

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A kutatók által gyakran vizsgált területek közé tartozik a kétnyelvűség előnyeinek és hátrányainak tanulmányozása. A gyermekek életük első néhány évében könnyedén tanulnak nyelveket, míg a felnőttek gyakran küszködnek. Ezért érdekli a kutatókat annak megértése, hogy a kisgyermekek hogyan sajátítják el a nyelvet. Azok a gyermekek, akik születésüktől fogva két nyelvet tapasztalnak, jellemzően mindkettő anyanyelvi beszélőivé válnak. A legjobb tehát, ha már korán bevezetjük a második nyelvet a gyermekünknek, hogy megfigyelhessük, ahogyan könnyedén folyékonyan beszéli mindkettőt.

A „nyelvi zseni"

A csecsemők már születésük előtt megkezdik nyelvi fejlődésüket, és születésük után néhány órával már képesek azonosítani anyjuk nyelvét. Az anyanyelvük szavait alkotó hangok halmazának felfedezése a csecsemők egyik leglenyűgözőbb képessége. Az anyanyelvi specialistává válás döntő fontosságú a nyelvelsajátítás szempontjából, és számos nyelvi fejlődési szakasz elsajátítását vetíti előre. A kétnyelvű háztartásokban született csecsemők esetében ez a folyamat mindkét nyelven végbemegy.

Bepillantás a kisbaba agyába: Egynyelvű vs. kétnyelvű fejlődés

Tudtad, hogy amikor a csecsemők megszületnek, az agyuk arra specializálódik, hogy a körülöttük hallott nyelvet vagy nyelveket megtanulják? A tudósok speciális technikákkal vizsgálták az agy működését, és megállapították, hogy 11 hónapos korukra a kétnyelvű háztartásban felnövő csecsemők mindkét nyelv hangjait egyformán jól megértik és dolgozzák fel. Ez azt jelenti, hogy ha többnyelvű háztartásban neveled gyermeked, az agya már úgy van beállítva, hogy mindkét nyelvet könnyen megtanulja. Hihetetlen, hogy mennyi mindent tanulhatunk a kisbabáktól!

Aggodalmak

A többnyelvű gyermek szülei, tanárai és gondozói gyakran aggódnak a kicsik nyelvi fejlődése miatt. Aggódnak, hogy a több nyelven való beszéd zavarodottságot vagy késedelmet okozhat a nyelvi készségekben. A kutatások azonban azt mutatják, hogy ezek az aggodalmak alaptalanok.

A tanulmányok szerint a többnyelvű gyermekeknél ugyanolyan ütemben fejlődnek a nyelvi készségek, mint az egynyelvűeknél. Az első szótagokat és szavakat ugyanabban az életkorban kezdik produkálni, mint az egynyelvűek. Valójában az összesített szókincsük mérete megegyezik vagy nagyobb, mint az egynyelvű gyermekeké. A két nyelv megfelelő támogatása segíthet abban, hogy a többnyelvű gyermekek az általános iskola első osztályáig felzárkózzanak az egynyelvű normákhoz.

A kódváltás, vagyis a két vagy több nyelv szavainak vagy kifejezéseinek kombinálása természetes viselkedés a többnyelvű gyermekek és felnőttek számára. Segít nekik a hatékonyabb kommunikációban azáltal, hogy olyan szavakat használnak, amelyeket az egyik nyelven jobban ismernek, mint a másikon. Ráadásul a kódváltás kiszámítható nyelvtani szabályokat követ, és a többnyelvű gyermekek ugyanazokat a szabályokat követik, mint a többnyelvű felnőttek. Ez újabb bizonyíték arra, hogy a nyelvváltás nem a zavarodottság jele, hanem a többnyelvűek által a hatékony kommunikáció érdekében alkalmazott stratégiai eszköz.

A kétnyelvűség előnye

A legújabb tanulmányok felfedezték, hogy a kétnyelvűség a végrehajtó funkciók és a kognitív rugalmasság javulásához vezethet. A kétnyelvűség előnyeit a szilárdabb kognitív képességekkel és az Alzheimer-kór diagnózisának alacsonyabb arányával is összefüggésbe hozták. A többnyelvűség elősegíti a gyermekek metanyelvi készségeit, és arra ösztönzi őket, hogy önmagában a nyelvről gondolkodjanak. A kétnyelvűség továbbá gazdasági szempontból is előnyös, mivel a vállalkozások túlnyomórészt előnyben részesítik a többnyelvű alkalmazottak foglalkoztatását, és a többnyelvű alkalmazottak átlagosan többet keresnek.

Összességében a kétnyelvűség előnyei számosak és messzemenőek, így minden korosztály számára kifizetődő befektetés.

Kétnyelvű agyak „létrehozása"

A kétnyelvűség rendkívül kívánatos érték a mai világban. Nemcsak a lehetőségek világát nyitja meg, hanem számos kognitív és társadalmi előnnyel is jár. Ennek eredményeképpen egyre nagyobb az igény a kétnyelvű oktatási programok iránt, már egészen fiatal kortól kezdve. De mi kell ahhoz, hogy kétnyelvű agyakat „hozzunk létre"?

A kutatások azt mutatják, hogy a csecsemők meglepően gyorsan tanulnak idegen nyelveket. A nyelvtanulás folyamatában azonban döntő szerepet játszanak a személyesen és társas interakciók. Ez különösen igaz a kétnyelvű gyermekekre, akiknek a nyelvi fejlődése közvetlenül összefügg az egyes nyelveken hallott beszéd minőségével és mennyiségével. Annak érdekében, hogy a gyermekeket felkészítsük az iskolai sikerre, és lehetőséget biztosítsunk számukra, hogy megtapasztalják a kétnyelvűséggel járó előnyök teljes skáláját, kora gyermekkori kétnyelvű oktatási programokat kell kidolgozni. Ezeknek a programoknak a nyelvtanulással kapcsolatos alapkutatásokon kell alapulniuk, és hangsúlyt kell helyezniük a célnyelv anyanyelvi beszélőivel való társas interakciókra.

Ha tetszett a cikk, és szívesen tanulnál bármelyik oktatónkkal, akkor kattints IDE.

További izgalmas tartalmakért kövessetek be minket Facebookon, Instagramon és LinkedInen!

Forrás:

Ramirez, N.F. and Kuhl, P. (2017). The Brain Science of Bilingualism. YC Young Children, [online] 72(2), pp.38-44. Available at: https://www.jstor.org/stable/pdf/90004120.pdf?refreqid=fastly-default%3Ad45c01a3b38d9ef2a3dadc2505abe186&ab_segments=&origin=&initiator=&acceptTC=1 [Accessed 28 Mar. 2024].

‌

# data[].attributes.attachment_link.title
A kétnyelvűség tudománya - Magyarország Több Nyelven Beszél

# data[].attributes.attachment_link.description
A kutatók által gyakran vizsgált területek közé tartozik a kétnyelvűség előnyeinek és hátrányainak tanulmányozása. A gyermekek életük első néhány évében

# data[].attributes.attachment_link.title
El kell felejteni, hogy a gyerekkori kétnyelvűség káros hatással lehet a nyelvi- vagy a személyiség fejlődésre - Brunszvik e.V. BERLIN

# data[].attributes.attachment_link.description
Örök dilemma, hogy az életnek mely szakaszában a leghasznosabb elsajátítani egy idegen nyelvet. Sokak szerint akár már a magzatnak sem árt idegen szavakat mondogatni, de vannak, akik úgy vélik, előbb … Folytatás

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ahogy növekszik a kisbaba, gyarapodik a szókincse is, kérdés azonban, hogy egy kétnyelvű családban hogyan, milyen arányban oszlik meg a figyelme az apa- és anyanyelve között, milyen arányban képes elsajátítani ezeket. Érdemes-e tudatosan napi időkeretbe foglalni azt, hogy mikor milyen nyelven szólalunk meg a gyermek jelenlétében? Milyen óvodát, majd iskolát kell választanunk, hogy gyermekünk komfortosan érezze magát, ne zavarodjon össze, sem nyelvében, sem nemzeti identitásában?

Annyit mindenképp megállapíthatunk, hogy amennyiben a gyermek két nyelvet tanul a kezdetektől, egyiket az édesanyjától, a másikat az édesapjától, az egyik nyelv akkor is dominánssá válik az esetek többségében.

Ráadásul nagy a valószínűsége annak, hogy az egyik szülő nyelve megegyezik annak a társadalomnak, közösségnek a nyelvével, amelyben él a család, így ez is meghatározó szerepet tölt be a nyelvhasználat arányaiban. Emellett biztos, hogy az egyik szülő több időt tölt el a gyermekkel, így azt a nyelvet gyakrabban és nagyobb intenzitással fogja használni.
A másik, kevésbé használt, kicsit elhanyagoltabb nyelvét azonban sokféle módon és tudatosan lehet fejleszteni. Akár játékokkal, akár úgy, hogy hétvégén csak azt használja az egész család, akár a meseolvasást, a tévénézést, internetezést kizárólagosan azon az adott nyelven használva. Talán a legfontosabb szempont ebben a kérdésben, hogy ne legyen erőszak semelyik nyelv irányába, hanem gyermekünk természetesnek élje meg mindkét nyelven a megszólalást, illetve gondolkodást. Szintén fontos, hogy szülőként ne rivalizáljunk a nyelvhasználatok között, ne szidjuk le, ha a gyermek esetleg összekeveri a szavakat, vagy ha nem a „mi" nyelvünkön szólít meg bennünket.

Két magyar anyanyelvű anyukát kérdeztünk meg arról, hogy milyen előnyeit és hátrányait látják a kétnyelvű nevelésnek. Egyikük amerikai, másikuk cseh férfihoz ment feleségül, az apukák egyik családban sem beszélik a magyar nyelvet. Annamária és Bill Magyarországon élnek, Györgyi és Pavel viszont Prágában. A házasfelek egymással angol nyelven kommunikálnak.

Mindkét édesanya jellemzően az előnyökről tudott beszámolni, és arról, milyen nagy öröm és érték a kétnyelvű nevelés.

Hátránynak csupán azt az egy dolgot említették, hogy a nyelvi játékokat, a humort, a vicceket, illetve az irodalomban, költészetben, zenében megjelenő teljesen sajátságos, csak az adott nyelven érthető metaforákat, szimbólumokat nem tudják „családilag", közösen megélni, mert az édesapa teljes mértékben nem értheti meg.

Györgyi Prágában él, férje cseh
„Nem érzem igazán hátrányát a többnyelvűségnek. Talán csak annyit, hogy nálunk csak apa tud tanulni Danival, mivel a csehet még csak töröm, és ugye a kisfiunk itt, Prágában jár iskolába. De ez már inkább a szülők problémája, nekik kell jól beosztani ilyen esetben az anya- és apanyelvi nevelés idejét, megválasztani a módszereket, alkalmakat hozzá. A gyereknek viszont rengeteg előnye származik ebből a helyzetből. Lehet, hogy egy kicsit később tanulja meg a helyesírást, a nyelvtant, a kifejezéseket, de ügyesen utól tudja érni a társait. Nagy felelőssége van persze a pedagógusoknak abban, hogy a nem anyanyelvén tanuló gyermeket a közösség, a csoport vagy osztály ne közösítse ki, hanem „normális" társuknak tekintsék őt, a „különcségét" pedig értéknek tartsák.
Dani sokszor úgy oldotta meg az otthoni kommunikációt, hogy ha elmondott nekem valamit magyarul, utána az apjához fordult, és elmondta neki is csehül.
Itthoni, magyarországi környezetben csak magyarul hajlandó megszólalni, a kinti családdal pedig csak csehül beszél, hiába kérik, nem produkálja magát. A meséket mindkét nyelven ugyanúgy szereti hallgatni."
Annamária férje amerikai, Magyarországon élnek
„A gyerekek kétnyelvű nevelésében nem érzékelek semmiféle hátrányt. Bár a két nyelv nem azonos ütemben fejlődik, a második nyelv fejlődése beéri az első nyelvet kb. öt-hatéves korra. A gyerekek párhuzamosan sajátítják el mindkettőt, és tapasztalataim szerint három és fél-négy éves korukra különböztetik meg fogalmilag a két nyelvet. Ekkorra már értik, hogy két különböző rendszerről van szó.
A kétnyelvűségben nem fordítanak magukban egyikről a másikra, hanem az adott nyelven tanulnak meg gondolkodni, a világot értelmezni.
A nyelv kisgyerekkorban személyhez kötött, tehát anyával így, apával úgy kell beszélni. Sokáig nem is tudják ezt kivetíteni nagyobb körökre. Amikor például először voltunk a már két nyelven beszélő gyermekünkkel az apa hazájában, Amerikában, a kisfiunk a számára idegen emberektől érkező angol nyelvű kérdésre angolul válaszolt az apukájának, és kérte, hogy tolmácsolja a kérdezőnek. Hatéves korú gyermek már könnyedén fordít kérésre, vagy ha úgy érzi, valakinek szüksége van fordításra. A kétnyelvű nevelésben a két nyelv anyanyelvi szintű elsajátításán túlmenően a gyerekek két különböző kultúrát és gondolkodási struktúrát is megtanulnak, amiben otthonosan mozognak. Állítólag könnyebb lesz nekik egy harmadik nyelvet is megtanulni. Az egyedüli dolog, amit szülőként hiányolok a saját családunk életében, hogy a gyerekek nyelvi fejlődésének különböző aranyos-vicces stációit nem tudjuk megosztani a férjemmel, mert ez csak az adott nyelven érthető."
„Egy nyelvet megtanulni annyi, mint elsajátítani egy életformát." Ludwig Wittgenstein

Az óvodáskorú gyermekek többnyelvű neveléséről v. Puttkamer Emőkével beszélgettünk, aki az ELBE Puttkamer-Szathmáry Többnyelvű Képzési és Kulturális Alapítvány elnöke. Az Alapítvány Sopronban működteti a Többnyelvű Alternatív Szivárvány Óvodát, amelynek foglalkozási módszertana egyedülálló Magyarországon. A módszertan ötletgazdája Emőke, aki Németországban ment férjhez, így saját családjában a kétnyelvű kommunikáció jellemezte mindennapjaikat. A rendszerváltás után, 1995-ben hazatért, és a soproni pedagógiai főiskolán a német nemzetiségi óvodapedagógusok képzésében és a szombathelyi német tanárképzésben anyanyelvi lektorként vett részt. Emőke célja az volt, hogy a többnyelvű nevelésben egy új pedagógiai koncepciót vezessen be, ami hosszas tudományos kutatómunka eredményeként valósult meg, és 1999-ben egy nyertes uniós pályázat segítségével indult el. A kutatásokból kiderült többek között, hogy a különböző nyelvek hálózatos kapcsolódása hatéves kor alatt az anyanyelvi agyi központban beágyazódik, és így hosszútávon is használhatóvá válik.
„Óvodánk 2006 óta működik, ahol magyar, német és horvát nyelven foglalkozunk a gyerekekkel. Foglalkozásaink az élménypedagógiára épülnek az "egy személy-egy nyelv" módszer megvalósításával. A három óvodapedagógus megszemélyesíti az általa képviselt nyelvet. Játékos formában közvetíti annak kultúráját, ünnepeit, hagyományait, szokásait. A foglalkozások során mindhárom óvónő ugyanazt az eszköztárat használja: játékok, mesék, háromnyelvű könyvek, zene, énekek, tánc. Nagy hangsúlyt fektetünk az egészséges életmódra, környezeti nevelésre, amit partneróvodáinkkal (Wiener-Neustadt, Kópháza) határokon átnyúlva is megvalósítunk. A számítógép használatát a gyermekek a Németországban használatos „Schlaumäuse" játékos program segítségével sajátíthatják el, amely egyben autonóm személyiségük képzéséhez is hozzájárul."
Az óvoda 2016-ban részt vett az ELTE pszichológiai és pedagógiai tanszékének kutatásában, és a kutatás részeredményét összefoglaló kongresszuson elismerő oklevelet kapott. Ezt követően az új pedagógiai koncepció 2020-ban elnyerte az Európai Nyelvi Díj első helyezését.

„Az óvoda missziót tölt be a többnyelvűség elősegítésében, a más kultúrák tiszteletében - mindezt három nyelven. Ez különösen e határrégióban bír nagy jelentőséggel" - írták a szakértői bizottság véleményében.
Emőke elmondta, hogy az alkalmazott módszer hátrányával az elmúlt 14 év alatt nem találkozott.
„A többnyelvű gyermekek kognitív előnyeit tudományosan igazolták, kísérleti eredmények bizonyítják többek között a gyermekek jó problémamegoldó-kreatív képességeit, további nyelvek könnyebb elsajátítását. A többnyelvűség a szocializálódási folyamat fontos támogatója, és előnyösebb lehetőségeket is biztosít a nemzetközi munkaerő-piacon. A hozzánk járó gyerekek rendkívül toleráns viselkedésmódot sajátítanak el. Nyitottak, kíváncsiak, érdeklődők. Vegyes csoport lévén a nagyok szeretettel támogatják az apróbbakat.

A már korán kialakított európai szellemiség hozzájárul a szomszédos országokkal ápolt barátságos kapcsolathoz, a békés egymás mellett éléshez.
Ezeket az értékeket a legfiatalabb korosztályban elkezdve, játékosan, egymás kultúrájának és hagyományainak megismerésében és a nyelvek ápolásában lehet leginkább elsajátítani."
Az idősebb, kamaszkorú gyermek már teljesen tudatosan használja és irányítja az általa beszélt nyelveket, illetve nyelveken való gondolkodást. Ebben a korban a szülőnek már kisebb a felelőssége és feladata a két nyelv ápolásában, annál nagyobb a gyermeké, illetve a gyermeket oktató pedagógusé. Nyilván a szülőknek segíteniük kell abban, hogy a megfelelő oktatási intézménybe kerüljön a gyermekük, de utána rendkívül a fontos az egyéni szorgalom, illetve a tanárok megfelelő motivációja, hogy egyik nyelv se legyen elhanyagolva, elfeledve.
A Kőrösi Csoma Sándor Két Tanítási Nyelvű Baptista Gimnázium igazgatóját,Berczelédi Zsoltot kérdeztük a középiskolás korosztályról, illetve a pedagógiai módszerekről.
„Gimnáziumunkban három két tanítási nyelvű program is fut párhuzamosan (angol, német és orosz); ez a multikulturális közeg miatt is van így, mivel iskolánkban a diákság nagyjából 20 százaléka külföldi származású. A világ minden pontjáról érkezhetnek hozzánk diákok, sokan származnak Kínából és Oroszországból, de jelenleg is vannak diákjaink Németországból, Ausztriából, Angliából, Ausztráliából, Jemenből, Jordániából, Kazahsztánból, Iránból stb. Természetesen függ a képzéstől is a külföldi diákok aránya, mivel ők többnyire az angol-magyar képzésünket választják. Így ezekben az osztályokban a 20 százalékot általában meghaladja, míg a német-magyar és orosz-magyar képzésben nem éri el ezt a számot a külföldiek aránya. Lehetőségként tekintünk erre a sokszínűségre és büszkék vagyunk rá. Képzésenként változó, hogy mely tantárgyakat tanulják a gyerekek célnyelven, de alapvetően mind a célnyelvi, mind a magyar nyelvű órák módszerei és céljai hasonlóak. A nyelvi képzés központba helyezésével biztosítjuk diákjainknak, hogy gimnázium után bármilyen célnyelvi környezetben - legyen az egy angol egyetem vagy egy német cég - megállják a helyüket. A nyelven túlmenően minden tantárgynál odafigyelünk a tanítás minőségére, mert tapasztalataink alapján érettségi után a legkülönbözőbb irányokba mennek tovább a tanulók, és az oktatás minőségével kívánjuk biztosítani nekik a választás szabadságát. A modern módszerekkel, érdekesen átadott tudás mellett tanáraink kritikus gondolkodásra és egymás iránti tiszteletre, odafigyelésre nevelik a gyerekeket. Ehhez is hozzájárul a multikulturális környezet, hiszen a gyerekek szünetekben, egymás között tanulnak a nyitottságról és elfogadásról is. Emellett ez a típusú iskolai környezet fejleszti a problémamegoldási készségüket is. Gyorsabban megtanulnak csoportban dolgozni, hatékonyan kommunikálni is, mivel különösen a gimnáziumi évek elején fontos az összetartás, egymás segítése. Egy ilyen iskolában nemcsak a diákság, hanem a tanári kar is ugyanilyen sokszínű. Az iskolában összesen közel 20 nemzetiség dolgozik és tanul együtt. Mindennap tanulunk egymásról is, a különböző kultúrákról, de hisszük, hogy ezzel együtt saját magunkhoz és a saját kultúránkhoz is közelebb kerülünk. A két tanítási nyelvű képzés - minden előnye mellett - nincs nehézségek nélkül. Átlagon felüli szorgalmat és kitartást követel a tanulóktól, amire a felvételi folyamatunkban külön odafigyelünk."

A nyelvi fejlődés és fejlesztés tehát a kétnyelvű családoknál hatványozott feladatvállalás, sok tudatosságot, fantáziát igényel, ugyanakkor rengeteg csodálatos lehetőséget is rejt magában.

A fontos az, hogy gyermekünk biztonságban érezze magát, és nemcsak az édesanyjával és édesapjával, hanem anya- és apanyelvi életterében is megtanuljon otthonosan és természetesen kommunikálni.

„Az ember a nyelvében van otthon." Sárközi Mátyás

# data[].attributes.attachment_link.title
Anyanyelv, apanyelv - a többnyelvű nevelés előnyei és hátrányai

# data[].attributes.attachment_link.description
Minden szülő örömujjongásba tör ki, amikor meghallja gyermeke első szavát. Feljegyzi a babanaplóba vagy egy kis füzetbe, dátumozva, hogy sose feledje el.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nyelv és Tudomány- Főoldal - Mi az a kétnyelvűség, és miért érdekes nekünk?

# data[].attributes.attachment_link.description
3.2. Közösségi és egyéni kétnyelvűség 3.2.1. Egyéni kétnyelvűség Mint láttuk, a kétnyelvű, kétnyelvűség fogalmaknak számos magyarázata létezik. Sok kutatás foglalkozik ma a kétnyelvűség agyi reprezentációjával, ezen a területen azonban még igazán jelentős kutatási potenciál van, ám a technikai lehetőségek az elmúlt évtizedek folyamán új távlatokat nyitottak meg a neurolingvisztikai kutatások előtt, amelyek központjába a beszédvizsgálatok, ezen belül is a kétnyelvű agy vizsgálata került. Korábbi tanulmányok során egyértelműen bebizonyosodott, hogy kétnyelvűek esetében a jobb hemiszféra erőteljesebben vesz részt a nyelvi funkciók használatában, mint egynyelvűeknél (Oksaar, 2003). A két nyelv elhelyezkedése az agyban egymáshoz képest kevéssé függ a második nyelv elsajátításának időpontjától, hanem inkább a második nyelvben elért kompetencia szintjétől. Azoknál az egyéneknél, akik a második nyelvet alacsonyabb szinten bírják, jelentős különbségeket mutatnak az agy aktivációs mintájában az 1. nyelvhez képest, ám csak a nyelv észlelésekor, míg a beszédprodukció területén nem. Ezzel ellentétben azoknak a kísérleti személyeknek az aktivitációs mintájuk, akik mindkét nyelven magas szintű nyelvi ismeretekkel rendelkeztek, hasonló volt akkor is, ha ők a második nyelvet később sajátították el. A második nyelven elért növekvő nyelvi kompetencia hatására hasonló kapcsolatrendszer épül ki az agyban, mint az első nyelv esetében (Herrmann-Fiebach, 2007:72-73, www.phil.uni-sb.de/romanistik/francescini/mehrsprachigkeit.html, 2004), (www.cns.mpg.de/institut/wissenschaft/bilingu d.xml 2004). A következő két képen a beszédprodukció során látható a nyelvek agyi reprezentációja korai és késői kétnyelvűek esetében (Herrmann-Fiebach, 2007:72-73). Az előbbi esetben a beszédreprezentáció egymástól külön zajlik a két nyelv esetében, a másik esetben, tehát a korai kétnyelvűeknél a beszédreprezentációban nagy átfedéssel találkozhatunk.

# data[].attributes.attachment_link.title
A kétnyelvűség nem ismert előnyei - Tabula Fordítóiroda

# data[].attributes.attachment_link.description
Egy két nyelven felnövő gyermek a fordítói világ mellett az élet számtalan területén profitálhat. Cikkünkben rávilágítunk ezekre a területekre.

# data[].attributes.attachment_link.title
A kétnyelvű oktatás előnyei rövid és hosszú távon

# data[].attributes.attachment_link.description
A kétnyelvű oktatás előnyei a gyerekek fejlődésére, tanulmányi eredményeire, karrier lehetőségeire nézve. Mi a többnyelvűség haszna?

# data[].attributes.attachment_link.title
Miért Okosabbak a Kétnyelvűek - HelenDoron Magyarorszag

# data[].attributes.attachment_link.description
A The New York Times MARCH 17, 2012, cikke alapján… Két nyelvet beszélni egy helyett egyértelmű gyakorlati hasznokkal jár globalizálódó világunkban. De az utóbbi években a tudósok azt is igazolták, hogy a kétnyelvűség több annál, minthogy több emberrel tudunk társalogni. Mint kiderült,…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A kétnyelvűség hatása a fejlődő kognitív rendszerre: előnyök és hátrányok

Az utóbbi húsz év viselkedéses és idegtudományi módszereket alkalmazó vizsgálatai sok kérdést megválaszoltak már arra vonatkozóan, hogy hogyan képes a felnőtt agy megbirkózni két nyelvi rendszerrel. Azonban az, hogy a fejlődő kognitív rendszer hogyan tud egyszerre két nyelvet elsajátítani, illetve, hogy ez mit jelent a rendszer számára, különböző elméleti feltevésekre marad nyitott. Az egyik lehetőség szerint a gyermek kognitív renszere túlterhelődhet a kétnyelvű környezetből származó inputtól, ami lassúbb információfeldolgozásban, illetve gyengébb teljesítményben nyilvánul meg. Ugyanakkor az is lehetséges, hogy a fejlődő agyra kihívásként hat a bonyolult nyelvi input és ez funkcionális és strukturális újraszerveződéshez és bizonyos területeken a fejlődési folyamat gyorsulásához vezethet. Az is elképzelhető, hogy két nyelv feldolgozása nem jelent semmiféle többletterhelést a gyermek számára, tehát nem várhatunk el különbségeket a kétnyelvű és az egynyelvű gyermekek fejlődési mintázatában. Bármelyik hipotézist támasztják is alá a kísérleti vizsgálatok a közeljövőben, ez fontos válaszokat adhat nemcsak a kétnyelvű elméről, hanem a kognitív rendszer általános szerveződéséról és fejlődéséről is.

Tartalomjegyzék

Kiadó: Akadémiai Kiadó

Online megjelenés éve: 2015

ISBN: 978 963 059 499 8

Az pszicholingvisztika a nyelv használatának, megértésének és elsajátításának mentális folyamatait, a használók értelmi, érzelmi és társas működéseit érintő mechanizmusait vizsgálja. Interdiszciplináris terület, amelynek gyökerei a nyelvészetben és a pszichológiában lelhetők fel. Fél évszázada létezik komolyabb formában, vagyis viszonylag fiatal, ám az elmúlt évtizedekben - az ihletését adó területek, vagyis a nyelvészet, a pszichológia és az idegtudomány elméleti és technikai változásainak, továbbá a nyelv használatát és vizsgálatának lehetőségeit is érintő, gyorsan változó műszaki-informatikai környezetnek köszönhetően - sokrétűen fejlődött.

A Magyar pszicholingvisztikai kézikönyv hiányt pótol a hazai felsőoktatásban, az első próbálkozás arra, hogy teljesen megfeleljen a nyelvre érvényesített interdiszciplináris szemléletnek. Egyszerre jellemző rá a bölcsészeti, a társadalomtudományi és a természettudományos szemlélet alkalmazása, módszerei közé tartozik a megfigyelés, a kísérletezés, és időnként a tömeges adatok elemzése egyaránt.

Könyvünk oktatási anyagként szolgál a felsőbb éves pszichológus, nyelvész, gyógypedagógus, medikus diákok számára, ugyanakkor legalább egy évtizedig érvényes összefoglaló és kiindulási irodalom lehet a kutatóknak is. Őszintén reméljük, hogy a kézikönyv alapvető tananyag lesz nyelvészeti és pszichológiai mesterképzésekben, doktori programokban.

Hivatkozás: https://mersz.hu/pleh-lukacs-pszicholingvisztika//

# data[].attributes.attachment_link.title
Pszicholingvisztika - A kétnyelvűség hatása a fejlődő kognitív rendszerre: előnyök és hátrányok - MeRSZ

# data[].attributes.attachment_link.description
A kétnyelvűség hatása a fejlődő kognitív rendszerre: előnyök és hátrányok

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A gyermekkorban kialakítandó kétnyelvűséggel szemben vannak aggodalmak. Némelyek szerint a gyermeket összezavarja, ha már csecsemő korától következetesen két nyelven beszélnek hozzá. Mások véleménye szerint a két különböző nyelvben való napi bemerítkezés lelassítja a verbális fejlődést. A tapasztalatok szerint azonban a kétnyelvű család nem terheli túl mentálisan a kisgyermeket, és amikor a gyermek megszólal, nem zavarja össze a két nyelvet.

Ezt támasztja alá a téma egyik kutatója, a gyermekgyógyász Naomi Steiner is, aki a következőt írja a kétnyelvű gyermek neveléséről szóló szakkönyvének bevezetőjében: „A gyermekkorban szorgalmazott kétnyelvűség kialakításához nem szükséges kétnyelvű szülőnek lenni." „A kétnyelvűség csodálatos hatással van a gyermek fejlődésben lévő agyműködésére. Bizonyíték van arra, hogy egy második nyelv tanulása az élet korai szakaszában az agyfejlődést előnyösen befolyásolja. Így például az ilyen gyermekek nagyobb megismerő erővel rendelkeznek, [...] könnyebben tanulnak harmadik nyelvet, jobb a memóriájuk és a nyelvet kreatívabban használják."
A mi történetünk
Mindennapi történetek igazolják: a kétnyelvűség egy olyan többlet, amelyből a gyermeknek kizárólag előnye származik. Bár a két nyelv párhuzamos használata során családunkban is több elmarasztaló véleménnyel kellett megbirkóznunk, az előnyöket négyéves gyermekem nyelvi fejlődésének megfigyelésén és az események pontos rögzítésén alapuló esetleírással tudom bemutatni, bizonyítani.

Bár Magyarországon élünk, szűkebb családunkban angolul beszélünk. Férjem ugyanis a dél-angliai Haslemere-ből származik, és a sztenderd angol nyelvet beszéli. Németül társalgási szinten tud, eszperantó nyelven cikkeket ír. Mindkét nyelvet autodidakta módon sajátította el, de a magyar nyelvtudása elég passzív maradt. Gyermekünk születésekor fontosnak tartottuk, hogy Benjámin mindkét szülőjével képes legyen beszélgetni, épüljön be identitásába mindkét nyelv és annak kultúrája. Ezért az édesapja angolul beszél vele, én pedig magyarul.

Nem a szakkönyvek útmutatásait követtem, hanem ösztöneimre hallgatva láttam hozzá Benjámin „nyelvi neveléséhez". Amikor kisfiunk három hónapos korától jelzéseivel magyarázatot követelt mindenre, ami körülötte történt (hangos, motoros repülőgép zaja, repülő madár), a külvilág történéseit párhuzamosan mindkét nyelven elmagyaráztam neki. Így próbáltam átadni neki a magyar és az angol egyenrangú használatát. Mondókázáskor is mindkét nyelvet használtam, az édesapja azonban kizárólag a saját anyanyelvét.

A családban hallott két nyelv Benjámin számára hosszú ideig amorf képződmény volt, nem kötődött egy-egy szülőhöz. Huszonkét hónapos korában azonban rájött, hogy az édesapja anyanyelve az angol, az édesanyjáé pedig a magyar. Hároméves korában már „megkövetelte" tőlünk, hogy a saját nyelvünkön beszéljünk vele. („Ne úgy beszélj, szépen beszélj!"- tiltakozott, ha angolul kezdeményeztem a beszélgetést.) Ezzel szemben ő mindig megengedte magának, hogy kedve szerint válasszon: angolul vagy magyarul szóljon hozzám. Ekkor már a két nyelv helyzetfüggő használatát a fontos másik felnőtthöz fűződő érzelmi kötődése határozta meg. Jó példa erre, hogy amikor az édesapjával sétált és Ildikó nénivel találkoztak, gyerekünk kizárólag angolul beszélt az óvó nénihez és nem volt hajlandó magyarul megszólalni, mintha az apja jelenlétében ez udvariatlan lett volna.

Benjámin verbális fejlődése kétségkívül párhuzamos volt a két nyelven. A beszéd előtti ( preverbális) fázisban zajlott a belső szókincsépítés és szövegértés. Erre találó példa lehet az, hogy amikor angolul hajmosásról beszéltem az apjával fürdetés közben, a tizennégy hónapos fiunkat nem lehetett tovább a fürdővízben tartani. (Utálja a hajmosást.) Ugyanakkor a szavak játékos használata már ebben a fejlődési szakaszban rámutatást ( deixist) alkalmazva megjelent. Erre példa, hogy egyszer pelenkázás közben a lábát felemelve rámutatott a lábujjaira: „Piano!" - mondta diadalmasan. (Lehet, hogy a babakoncert hatása?) Vagy később, amikor a buszon utaztunk: „Zenebona!" - jegyezte meg a zajokra utalva. Egyszer egy fémbottal játszott, de közben el is nevezte: „umbrella, walking stick", „ hepikó"(= helikopter) sorolta.

Mindkét nyelven korán alakult ki a szó(tag) képzési képessége. Egyéves kora után szókezdeményekkel próbálkozott (pl. homonim szókezdemény magyarul: ám = álmos, áram; /ani/ = animal; / hen/=hand, /k ʌ bə/=cupboard). Első szava az anya, nyanya után a car volt, amellyel általánosan a mozgó tárgyakat jelölte. Erre példa az apjával folytatott párbeszéd: „Why don't you talk, B?" Benjámin válasza: „Car!" Ezt a szót pár hónappal idősebb kis játszótársa is megtanulta tőle. Tizenhárom hónaposan igazi szavakat is mondott (pl. anya, de, nem, te, car; „Where's the car?" - kérdésre „There!" - volt a diadalmas
válasz.). A tagadószó magyarul ebben az időszakban jelent meg, angol megfelelője
viszont csak későbbi szókapcsolatban fordult elő ( no more). Ugyanez a jelenség volt megfigyelhető az egyes szám első személy használatával: először magyarul, majd angolul alkalmazta mondataiban. Tizenhét hónaposan használta helyesen a more, még szavakat: az egyikkel több ennivalót, a másikkal több zenét követelt a babakoncerten. Tizenkilenc hónaposan hallottam tőle először a birtokos személyjelet magyarul ( apáé, anyáé). Másfél éves korában megjelent egy fontos angol elöljárószó is ( by car). Húsz hónaposan alkalmazta magyarul a többes szám jelét (kocsi k).

A mondatok generálása fiunk kétéves kora előtt elkezdődött. Mondatai többnyire természetes fejleményként egy adott helyzetre adott reakcióként születtek ad hoc-szerűen („Anya nem apa." „Benjámin repült a felhőben" - mondta a hintán. „Daddy, go!" - küldte el az apját, ha haragudott rá. Smetana Moldváját hallgatva megjegyezte: „A zene azt mondja: veszélyes!"). Huszonegy hónaposan magyar nyelven ötszavas, jelzőkkel ellátott mondatokban beszélt (pl. „ Mama eltette a szép kutyát."), de angolul is használt jelzős szerkezeteket (pl. itl book= little book).
Hogyan is állunk?
Nyelvi kreativitása nemcsak a sokszor kódváltásból adódó nyelvi spontaneitásban, hanem a játékosságban is tetten érhető volt. Ezt támasztja alá Szabó T. Annamária is cikkében: „... a kétnyelvű beszélők mindennapi interakcióikban egynél több nyelvet használva, a nyelvek érintkezéséből adódóan a nyelvi normától, a sztenderd változatoktól való eltérő nyelvhasználatot hoznak létre." ( Szabó, é.n.) Benjámin a birtokában lévő magyar és angol szókincset könnyedén, kreatívan használja. Ha nem tud egy szót, vagy túl nehéz kimondani azon a nyelven, amelyen éppen beszél, helyettesíti a másik nyelv odaillő szavával. Majdnem kétéves, amikor ez a párbeszéd lezajlik: „Frightened of Mr Brown Bear.../Why, B?/'Cause taknyos." Ugyanerről és nyelvi kreativitásáról tanúskodik az is, hogy az angol főneveket és igéket magyarul ragozza (bottle-om, tuch-ol,). Előfordult, hogy angol melléknevet magyar pszeudo igeképzővel (bouncy+láz=ugrál), majd valódi igeraggal látott el (Hadd bouncylázzam rajta!). A lexikális hiányosságra körülírással reagált: az evezőt rowing stick-nek nevezte, mert még akkor nem ismerte a megfelelő szót. A két nyelv kiejtésének keveredése vagy éppen a hangalakkölcsönzés is tetten érhető volt nyelvhasználatában: tizenhét hónaposan a kettő kiejtése /ket ə n/ volt. Játékból különböző neologizmust alkotott, amely egyszer a magyar, máskor az angol nyelv hangzásvilágával volt összhangban; kérésünkre körül is írta, mit jelentenek, hogy mi is értsük.

Gyermekünk a magyar és angol nyelvet szituációtól és érzelmi kötődéstől függően felcserélhetően használta. Rendszerint olyan nyelven beszélt játék közben, amilyen anyanyelvű tartózkodott vele a szobában. Négyéves kora után viszont a téma határozza meg, hogy milyen nyelven beszél. (Pl., ha Winnie-the-Pooh bizonyos mozzanatait játssza el, akkor angol nyelvre vált át.) Az angol anyanyelvű felnőttekkel és gyermekekkel könnyedén társalog. Ha megsejti azonban, hogy valaki magyarul is tud, nem hajlandó vele angolul beszélni. Erre jó példa, hogy amikor egy születésnapi ünnepségen egy Angliában élő magyar barátunk próbált vele angolul beszélni, Benjámintól csak dacos magyar válaszokat kapott. Ugyanakkor az is előfordult, hogy Benjámin felismerte a lingua franca helyzetet, amikor angolul mindenki megértette egymást, így csak angolul társalgott mindenkivel, átmenetileg velem is, az egyetlen magyar anyanyelvűvel.

Nyelvi flexibilitása abban is megnyilvánul, hogy minden átmenet nélkül képes nyelvet váltani, attól függően, kivel beszél. Ha például segítséget kér játék közben tőlem, de nem érek rá, vagy nem tudom a megoldást és az apjához irányítom, akkor neki már angolul mondja el ugyanazt a kérését.

Az idegen nyelv tanulásakor észlelt hibákat mind a magyar, mind az angol anyanyelvűeknél tapasztalt formában elköveti. A magyar anyanyelvűek gyakran hibásan alkalmazzák a he/she nemek szerint megoszló személyes névmásokat, amely Hunglish nyelvhasználatot eredményez (Pl. He is my mother.). Az angol anyanyelvűek pedig gyakran alkalmazzák a tükörfordítást. Például az old fordítását öreg értelemben használta nem megfelelő kontextusban. (Pl. Anya, ne legyél régi! Az anyák mindig lesznek!) Benjámin ráérzett már egész kiskorában, ha nem a magyar vagy angol nyelvet hallotta, mert amikor az édesapja a Der kleine Mondbär című, ajándékba kapott német nyelvű történetet olvasta, akkor hangosan felnevetett, mintha ez csak egy mókás játék lenne, vagy olyan nyelv lenne, amelyet nem kell komolyan venni. Óvodás korában viszont már ugyanezt a német nyelvű történetet végighallgatta, de várta a történet angol fordítását is.

Benjáminnak a betűk iránti érdeklődése korán megfigyelhető volt. Csak mutogatni tudott, amikor a parkoló autók számtábláján hümmögve kérdezte, mi micsoda. Két és fél éves kora körül már ismerte az angol betűk nagy részét és elénekelte az angol ABC dalt. Óvodásként immár tetszés szerint választja ki, hogy magyar vagy angol mesekönyvet szeretne-e felolvastatni velünk. Micimackó történeteit mindkét nyelven együtt olvassuk. A magyar és angol szöveg között aszerint tesz különbséget, hogy melyikben fordul elő az and. Három betűből álló becenevét (Ben) és a hozzá érzelmileg közel álló személyek nevének kezdőbetűit már hároméves kora után leírta a mágneses táblájára. Néhány angol szót vizuálisan is rögzített, mert képes felismerni a könyvekben néhány angol szót, nevet ( no, book, know, look, the, up, out, to, and; Pughwash, Cut-Throat Jake). Ragaszkodik ahhoz, hogy olyan nyelven beszéljen egy témáról (pl. meséről), amilyen nyelven azt tőlünk vagy a könyvekből megismerte. Ugyanakkor a történetek szereplőinek nevét mindkét nyelven észben tartja, ha a történethez magyar fordításban is hozzájutunk
(pl. Micimackó - Winnie-the-Pooh; Noddy).

A könyvek jelenléte mint miliő, és azok felolvasása fiunk életében szükséglet. Gyermekkönyvtárba kisebb korában azért szeretett menni, mert ott lehetett a polcok alatt vonatozni. Újabban olyan rutinszerű mozdulattal veszi le a könyvet a polcról, mint a könyvtáros. Maga az olvasás egy nagyon intim foglalatosság is a számára. Négyéves sem volt, amikor „Go away, daddy!" - felkiáltással összegömbölyödött a heverőn és nagy koncentrációval nemcsak végiglapozta az At the pool című tőmondatokból álló képeskönyvet, hanem az ujját is húzta a szavak alatt. Magatartásával közvetítette, hogy az „olvasás" nagyon privát foglalatosság, amelyet nem illik megzavarni. Sőt, ki is jelentette, amikor egy angol könyvet olvastak: „Daddy, you don't have to say it. I can read it in my head." Ennek az igazságtartalmát csak azzal lehetne alátámasztani, hogy az indító kódot önállóan beírja a számítógépbe, majd kiválasztja a kívánt rajzfilmet, valószínűleg az általa ismert kulcsszavak alapján ( Noddy, Thomas). Amikor pedig a rajzfilmet újra akarja indítani, segítség nélkül aktiválja a Play feliratot.

A két nyelv párhuzamos használata nagyfokú szabadságot is ad a számára. Helyzettől függően hol az egyiket, hol a másikat felcserélhetően használja. Az óvodai környezetben az angol nyelv használatát „szabadabb" nyelvnek éli meg: „Which language do you like better here: English or Hungarian?" - provokatív kérdésre „English!" - volt a válasz. „Why?"/„Because I can say anything!" Ugyanakkor természetesnek tartja, hogy az óvodai csoportban szokott beszélgetni két másik kétnyelvű társával angolul.

Verbális kreativitása a szavakkal való játékban is megnyilvánul. Nemcsak ilyen, általa alkotott szavak fordulnak elő, mint a kenyérmag (=búza) szóösszetétel vagy a szóösszerántással született cinegér (=cinege+egér), hanem „Írtam egy verset!"- felkiáltással a rendszeresen felolvasandó, főleg Weöres Sándor verseiből megismert lüktető versritmust imitálja. Ekkor a szavakat ötletszerűen fűzi össze, azok nem alkotnak koherens szöveget. Az ilyen saját költésű magyar versek, néha verses dallamok előadásánál csak anya lehet jelen. Mintha azt sugallná, hogy ezt apa úgysem értené. Ugyanakkor Roald Dahl soha nem hallott angol rímeit felolvasás közben hangzás alapján sokszor kitalálja. A hallott vagy DVD-n látott meséket pedig átalakítja és továbbfűzi a saját elképzelése szerint mindkét nyelven. Egy reggel ezzel lepte meg édesapját: „When I speak to you I dream with you in my heart."

„Lehet, hogy ajándék leszel!" - szólalt meg egyszer. „Kinek? Nekem!" - állapította meg. A kétnyelvűség kreativitásra serkentő csodája kétségkívül bekövetkezett.

Irodalom:

Steiner, Naomi - Hayes, Susan L. (2008):7 Steps to Raising a Bilingual Child .
http://books.google.hu/books?id=MwWewJ8uW-kC&printsec=frontcover&dq=bilingual+child&hl=en&sa=X&ei=Z3LAUIHDD8fmswbakoDgBA&redir_esc=y#v=onepage&q=bilingual%20child&f=false (2013. 07. 25.)

Szabó T. Annamária: Lexikai interferenciák és kódváltási stratégiák második generációs magyar-francia kétnyelvű beszélők nyelvhasználatában
http://linguistics.elte.hu/studies/fuk/fuk09/K%F3dv%E1lt%E1si%20strat%E9gi%E1k%20francia-magyar_SZAB%D3%20ANIK%D3.pdf (2013. 07. 25.)

# data[].attributes.attachment_link.description
A gyermekkorban kialakítandó kétnyelvűséggel szemben vannak aggodalmak. Némelyek szerint a gyermeket összezavarja, ha már csecsemő korától következetesen két nyelven beszélnek hozzá. Mások véleménye szerint a két különböző nyelvben való napi bemerítkezés lelassítja a verbális fejlődést. A tapasztalatok szerint azonban a kétnyelvű család nem terheli túl mentálisan a kisgyermeket, és amikor a gyermek megszólal, nem zavarja össze a két nyelvet.

# data[].attributes.attachment_link.title
A gyermekkori kétnyelvűség alapvető formái - PDF Free Download

# data[].attributes.attachment_link.description
Műhely Erdei Ildikó Bevezető A gyermekkori kétnyelvűség alapvető formái Kontra (2000) szerint a kisebbségben élő magyarság általában, ezen belül az erdélyi magyarság is inkább kényszernek érzi a kétnyelvűséget,

# data[].attributes.attachment_link.title
A korai kétnyelvűség kialakításának lehetséges útjai - Kétnyelvűség

# data[].attributes.attachment_link.description
A gyerekkori vagy korai kétnyelvűségnek két alapvető formáját különböztetjük meg annak függvényében, hogy mikor és hogyan sajátítja el a kisgyerek a két nyelvet: a szimultán kétnyelvűséget (amikor a gyermek három éves kora előtt, párhuzamosan tanulja a két nyelvet) és a szekvenciális kétnyelvűséget (amikor a második nyelv tanulása az első elsajátítása után, de még a pubertáskor előtt történik).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az európai és észak-amerikai emberek jó része úgy vélekedik, hogy a kétnyelvűség olyan kivételes jelenség, amely csupán néhány országra korlátozódik. A Föld népességének több mint fele számára ugyanakkor éppen az a természetes, hogy két- vagy többnyelvű környezetben él. Mi is voltaképpen a kétnyelvűség? Hogyan jöhet létre és miként szűnhet meg? Hányféle egyéni és közösségi változata létezik? Miként jelenik meg a különféle kisebbségekben és mit jelent az egyén számára? Mi jellemzi a kétnyelvűek nyelvhasználatát? Milyen nyelvi és egyéb természetű problémákkal kell szembesülniük a nyelvüket megtartani vágyó kisebbségeknek vagy azoknak a családoknak, amelyek gyermeküket kétnyelvűvé szeretnék nevelni? A kétnyelvűséget jó néhány éve kutató és oktató szerző könyve az első olyan magyar nyelvű összegző munka, amely a bilingvizmus legfontosabb, legidőszerűbb kérdéseibe, alapfogalmaiba, legújabb eredményeibe, terjedelmes nemzetközi és magyar szakirodalmába nyújt betekintést a kérdéssel foglalkozni vágyó egyetemi és főiskolai hallgatók és kutatók számára. Középpontjában a kétnyelvűség szociolingvisztikai megközelítése áll, ám a jelenség sokarcúsága miatt szükségképpen érint nyelv- és társadalomlélektani, nyelvpolitikai, jogi és oktatási kérdéseket is. így segítve az Olvasót a kétnyelvűség-kutatás különféle területeinek jobb megismerésében.

# data[].attributes.attachment_link.title
A kétnyelvűség alapkérdései (Bartha Csilla)

# data[].attributes.attachment_link.description
Az európai és észak-amerikai emberek jó része úgy vélekedik, hogy a kétnyelvűség olyan kivételes jelenség, amely csupán néhány országra korlátozódik. A Föld népességének több mint fele számára ugyanakkor éppen az a természetes, hogy két- vagy többnyelvű környezetben él.Mi is voltaképpen a kétnyelvűség? Hogyan jöhet létre és miként szűnhet meg?

# data[].attributes.attachment_link.description
A könyv a kétnyelvűség vizsgálatáról szól, vagyis két, egymással együtt élő nyelv közösségi használatát térképezi fel, és az ezeket működtető szabályokat keresi. Mivel a kétnyelvű közösségek tagjai születésük pillanatától tanulják, hogy milyen szabályok szerint kell az általuk beszélt nyelveket használni, továbbá igazodnak a szabályok idővel történő változásához, a kétnyelvűség közösségi szintű leírása kétnyelvűekkel készült vizsgálatokra épül. A bemutatott vizsgálatokban részt vevő kétnyelvűek számuk megközelíti az ezer főt hat magyarországi kétnyelvű (ős)honos közösség tagjai. A könyv alapvető célja általános, feltáró és elméleti ismereteket bemutatni a kétnyelvűségről, miáltal többek között kiderül, hogy ez a jelenség természetes és hasznos, és hogy fenntarthatóságához mi minden szükséges.

# data[].attributes.attachment_link.title
A kétnyelvűség előny vagy sem? (Jávor Rebeka)

# data[].attributes.attachment_link.description
Ma a világon már a kétnyelvűség normája van jelen, ami különböző csatornákon keresztül lehetővé teszi a több nyelvet beszélő, vegyes családok kialakulását is. Ezekben a családokban azonban még ma is igen nagy fejtörést okoz az a kérdés, hogy hogyan, milyen nyelvi közegben neveljék gyermekeiket. Kérdéseik vannak, és válaszokat akarnak. A kétnyelvű gyermekek nevelésről megoszlanak a vélemények, viszont a korai kétnyelvűség bírálata és a hozzá való negatív hozzáállás gyakran mítoszokon és félreértelmezéseken alapul, nem pedig tudományos eredményeken. Ennek ellenére azonban, ahogy Kovács Ágnes Melinda (2014, 558) is írja: "...a negatív következményektől való félelem mindig is erősebb lesz a pozitív tapasztalatoknál, és valószínűleg számos pozitív kutatási eredményre lesz szükség ahhoz, hogy elfeledtesse a néhány létező negatív vagy kétértelmű eredményt." Ezért itt arra törekszünk, hogy a gyermekkori kétnyelvűséggel kapcsolatos kétnyelvűséggel kapcsolatos képet a tudományos gondolkodás követelményeinek megfelelően kiegyensúlyozottabbá tegyük.

# data[].attributes.attachment_link.title
Göncz Lajos: A kétnyelvűség pszichológiája (Forum Könyvkiadó, 1985) - antikvarium.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
Az Újvidéki Egyetem Bölcsészettudományi Karának Pedagógiai Intézetében, újabban pedig az Intézet Pszichológiai Tanszékén egy évtizede foglalkozom a vajdasági…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kétnyelvűség
Kétnyelvűségről, illetve kétnyelvű beszélőről akkor beszélhetünk, ha valaki két nyelvet egyidőben sajátítja el, és anyanyelvi szinten beszéli mindkettőt, tehát a második nyelvet nem idegen nyelvként tanulja meg. A kétnyelvűség gyakori például az országhatáron kívül élő kisebbségek vagy a különböző anyanyelvű szülők gyermekei esetében.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kétnyelvűség | Magyar nyelv | Sulinet Tudásbázis

# data[].attributes.attachment_link.description
A kétnyelvűség magyarázata és gyakori példái

# data[].attributes.attachment_link.description
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából

# data[].attributes.attachment_link.title
LÁTHATÓ KÉTNYELVŰSÉG: nyelvpolitika képekben - Hodinka Antal Nyelvészeti Kutatóközpont

# data[].attributes.attachment_link.title
A kettősnyelvűség és a kétnyelvűség - Bolyai Önképző Műhely

# data[].attributes.attachment_link.description
Márta Renátó junior hallgató esszéje a decemberi tematikához kapcsolódóan: különböző kultúrák együttélése a nyelvben. Az egyetemen a „Bevezetés a nyelvtudományba” című tárgynak volt a legmagasabb bukási rátája. Mintegy 70%-unk megbukik az első vizsgán. Ez egy alapozó és általában egy nagyon fontos tárgy. Sokan csak a figyelmetlenségnek köszönhetik a kudarcot: ezen…

# data[].attributes.attachment_link.description
Négy gyakori tévhit részletes cáfolata. Tényleg butábbak-e a kétnyelvű gyerekek, vagy épp ellenkezőleg? Összekeverik-e a szavakat a többnyelvű felnőttek - és ha igen, szándékosan vagy véletlenül? Ritka dolog-e a többnyelvűség? Végül, de nem utolsósorban: mi köze mindehhez a Fülöp-szigeteki Megasztár nyerítő transzvesztitájának?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nyelvelsajátításon azt a folyamatot értjük, melynek során az anyanyelvünk a birtokunkba kerül; spontán módon, erőfeszítés és formális tanítás nélkül. A nyelvelsajátítás kutatásának központi kérdése, hogy mekkora a veleszületett képességek és a környezeti tényezők szerepe ebben a folyamatban. Ez alapján a nyelvelsajátítás menetének leírására több elmélet is született. A különféle agykutatási eredmények alátámasztják azt a tényt, hogy gyermekkorban tanulunk a legtöbbet. A gyermekek első életéveinek fejlődési üteme és minősége jelentős hatással van egész életük alakulására. Szinte nincs még egy olyan életszakasz, melynek során ilyen gyors ütemű változások történnének. Ebben az időben alakulnak ki az olyan alapvető humán neoformációs funkciók, mint pl. a két lábon való járás, a beszéd/nyelv, illetve az éntudat. Mindezek fejlődési üteme és minősége alapjaiban határozzák meg a személyiség fejlődésének ütemét és jellegét. De vajon mi a helyzet akkor, amikor a gyermek nem csak egy nyelvet sajátít el egyszerre?

A kétnyelvűségről

A kétnyelvű gyermekek nyelvelsajátítása az egyik leggyakrabban kutatott téma. Sokan, sokféleképpen definiálják a kétnyelvűség fogalmát és többféle felosztása is létezik. A nyelvelsajátítás ideje szerint alapvetően kétféle kétnyelvűségről beszélhetünk: az ún. szimultán és az ún. szekvenciális kétnyelvűségről. A szimultán kétnyelvűség esetében a két (esetleg több) nyelv elsajátítása egy időben, egymással párhuzamban történik, míg a szekvenciális kétnyelvűségnél a második (harmadik) nyelv elsajátítása csak később indul meg.

Azt felnőttként tapasztalhatjuk, hogy egy második, harmadik,... új nyelvet megtanulni nem könnyű. Gopnik-Meltzoff-Kuhl (2010) könyvükben azt írják, hogy azok a gyermekek, akik a második nyelvet 3-7 éves koruk között tanulták meg, a nyelvi tesztekben ugyanolyan jól teljesítenek, mint azok a gyermekek, akiknek az adott nyelv az anyanyelvük. A 8. év után történő nyelvtanulás esetén a teljesítmény azonban fokozatosan romlik egészen a serdülőkorig. Serdülők és felnőttek vizsgálata során már nem találtak lényeges különbséget a nyelvtanulási teljesítményekben.

A továbbiakban a gyermekkori, „természetes", szimultán kétnyelvűségről írok, melynek során a gyermek egyszerre, önállóan tanulja meg a nyelveket. Tipikus példája ennek a nyelvfejlődésnek, amikor a szülők eltérő anyanyelvűek és két, különböző nyelven beszélnek a gyermekhez.

Milyen előnyei és hátrányai vannak a gyermekkori kétnyelvűségnek?

Tudjuk, hogy a legtermészetesebben, legkönnyebben az anyanyelvünket sajátítjuk el. Így, ha a gyermeknek kettő (esetleg több) „anyanyelve" van, azok elsajátítása sokkal könnyebb, mintha későbbi életkorban tanulná meg. Maga a nyelvek elsajátítása nem jelent számukra különösebb „megterhelést".

Miként a közmondás is szól: „Annyi ember vagy, ahány nyelvet beszélsz". Két- illetve többnyelvűség esetén nagyon valószínű, hogy a gyermek nem csak az adott nyelvet sajátítja el, hanem az idegen nyelvi környezet gondolkodásmódját, kultúráját, hagyományait, viselkedési normáit egyaránt megismeri. Humboldt, német nyelvész, írta először a XIX. század elején, hogy „minden nyelvben sajátos világszemlélet rejlik". A nyelvi relativizmus alapgondolata végül a XX. század közepén terjedt el. Lényege, hogy az anyanyelv nem csupán a gondolataink formába öntésére szolgáló eszköz, hanem azt is alapvetően meghatározza, hogy milyenné válik a gondolkodásunk (Sapir-Whorf-hipotézis).

Különféle kutatások azt mutatták ki, hogy a kétnyelvű gyermekek metanyelvi tudatossága fejlettebb. A metanyelvi tudatosság lehetővé teszi számunkra, hogy a nyelvet ne csak közlésre és azok megértésére használjuk, hanem maga a nyelvi rendszer, valamint annak szerkezete és működésének szabályai képezzék a gondolkodás tárgyát (Göncz, 2003). Óvodáskorban a gyermekek metanyelvi tudatosságának fejlettsége jelentősen megnöveli az olvasás- és írástanulás sikerességét. A kétnyelvű gyermekek tehát ezen a téren előnyt élveznek. Emellett jellemző, hogy az analitikus- (elemző) és analogikus gondolkodásuk (összefüggések felfogása, kiegészítés gondolkodási műveleteinek alkalmazása) jobb, illetve a kreativitás terén is előnyben vannak egynyelvű társaikkal szemben.

Az előnyök mellett hátrányai is lehetnek a két-, illetve többnyelvűségnek. Gyakran találkozunk ilyen esetben a nyelvelsajátítás késésével. Bár a nyelvek elsajátítása párhuzamosan történik, mégsem biztos, hogy egyforma ütemben. Volterra és Taeschner (1978) szerint a kétnyelvű gyermekek nyelvelsajátítása három szakaszra bontható fel:

1. A gyermek egy egységes szókinccsel rendelkezik, amelyet a két nyelvből épít fel - ekkor még keveredhetnek a két nyelv szavai. Tipikusan a gyermek az adott szót azon a nyelven mondja, amelyiken hamarabb tanulta meg, de hasonlóképpen megfigyelhető annak a szónak is a gyakoribb használata, amihez érzelmi szálak kötik (pl. „anyu", „anya"..., ha az édesanya magyar anyanyelvű).

2. A két nyelv szavai elkülönülnek egymástól (kb. 2 éves kor körül).

3. A gyermek sokáig az egyik nyelv szabályrendszerét alkalmazza csak, legtöbbször azt, amelyik elsajátítása „egyszerűbb". Tipikus példa erre az, hogy a gyermek már egy ideje használja az elöljáró szavakat a másik nyelvben, míg a magyarban a ragok nem jelennek meg. Négyéves korukra képesek különbséget tenni a két nyelv között, és a szüleikhez is a szülők anyanyelvén szólnak. Annyira tudatában vannak akkorra már a két nyelv elkülönítésének, hogy ha az egyik szülő a másik szülő nyelvén szól a gyermekhez, akkor a gyermekben zavartság jön lére (Crystal 2003).

4. Teljesen elválik a két nyelv lexikai és szintaktikai szinten is (kb. 5 éves kor körül).

5. Vagyis a kétnyelvű gyermekek esetében - összehasonlítva az egy nyelvet elsajátítókkal - gyakran találkozunk a nyelvfejlődés bizonyos mértékű késésével.

A cikk a hirdetés alatt folytatódik.
Mi minden befolyásolhatja alapvetően a kétnyelvű gyermekeknél a nyelvelsajátítást, összehasonlítva az egy nyelvet elsajátítókkal?

A szülők milyen nyelven beszélnek a gyermekhez?

A szülők az anyanyelvükön szólnak a gyermekhez?

A szülők az egymás közötti kommunikáció során milyen nyelvet alkalmaznak?

A gyermekkel egy háztartásban élők (nagyszülők, bébiszitter...) milyen nyelven beszélnek hozzá?

A gyermek környezete (szomszédok, barátok, bölcsőde, óvoda) milyen nyelvet használ?

Összegezve elmondható, hogy a kétnyelvű gyermek nyelvelsajátítása többnyire késést mutat, a későbbiekben viszont „behozza a lemaradását" és több képességterületen is előnyt fog élvezni egynyelvű társaival szemben.

Irodalom:
Crystal D (2003).: A nyelv enciklopédiája, Osiris
Göncz L. (2003): A metanyelvi képességek fejlődése egynyelvű és kétnyelvű gyermekeknél, In: Alkalmazott nyelvtudomány 2003/2, p: 5-20.
Gopnik A.-Kuhl A. N. -Meltzoff P. K. (2010): Bölcsek a bölcsőben - Hogyan gondolkodnak a kisbabák? Typotex, Budapest
Volterra, V. & Taeschner, T. (1978). The acquisition and development of language by bilingual children. Journal of Child Language

Fotó: bleibtreu: Timothy

# data[].attributes.attachment_link.description
A nyelv a kommunikáció, a másokkal való érintkezés eszköze. Alapvető funkciói közé tartozik az információközvetítés, az önkifejezés, a képzeletbeli és elvont tárgyak megjelenítése. Két megnyilvánulási formáját különböztetjük meg a beszélt, és az írott nye

# data[].attributes.attachment_link.title
Kétnyelvűség Szlovéniában - példa és ötlettár

# data[].attributes.attachment_link.description
Kétnyelvűség Szlovéniában - példa és ötlettár

# data[].attributes.body
How did you like my padlet?