# data[].attributes.body
Putkaste mõisat (saksa k Putkas) on esmamainitud 1529. aastal. 1816. aastal siirdus mõis von Stackelbergide aadliperekonna omandusse, kelle kätte ta jäi kuni 1919. aasta võõrandamiseni. Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Margarete von Stackelberg.

# data[].attributes.body
Olustvere rüütlimõis ehitati 1850. aastal.

See asub Pärnu maakonnas.

See on praegu vaateks muuseumiks.

Fact

1. Tänapäeval asub mõisahoones turismikeskus.

2. 1903. aastal valmis mõisa uus inglise maamajade stiilis ehitatud historitsisislik härrastemaja, kuhu oli sisse toodud elektrivõrk, keskküte, telefon ja veevärk

# data[].attributes.body
Ehitati 1223. aasta

Asub Viljandi maakonnas

Mõisa praeguseni säilinud pseudorenessanss-stiilis peahoone valmis ürgoru veerul 1880. aastal Riia arhitekti Robert Pflugi projekti järgi.

Fakt sellel on katus

# data[].attributes.body
See mõis ehitati 1885. aastal.

Asub lääne poolsel Harjumaal.

Seda kasutatakse kultuurürituste jaoks ja pulmade tähistamiseks.

1) Seal kummitab.

2)See oli vana rüüti mõis ja mitu valitsejat olid seal nt Valdemar II ja rootsi kuningas.

# data[].attributes.body
Hummuli rüütlimõis (saksa keeles Hummelshof) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas viljandimaal. Nüüdisajal jääb endine mõisasüda Valga maakonda Tõrva valda

Mõisat mainiti esimest korda aastal 1470

Mõisa keherkorruseline uusgooti stiilis peahoone ehitati 1860 aastatel

1930. aastast ja Eesti NSV ajal tegutses mõisahoonetes Hummuli kool.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hummuli mõis (saksa keeles Hummelshof) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Viljandimaal.[1] Nüüdisajal jääb endine mõisasüda Valga maakonda Tõrva valda.[1]

# data[].attributes.body
Pikkade võõrandamisjärgsete aastakümnete vältel tegutses mõisahoones kool. Kaasajal asub seal raamatukogu. Säilinud on suur park, kuid kõrvalhoonetest on alles vaid üksikud. Peahoone on ehitatud 18. sajandi teisel poole. Säilinud on ka hulk interjööre, sh mitmete esindusruumide rokokoo-stiilis stukklaed. Palju omanikke vahetanud mõis kuulus enne 1919. aasta võõrandamist Emmeline von Stackelbergile.

# data[].attributes.body
Mõisa kahekorruseline kivist barokne peahoone ehitati 18. sajandi keskpaigas. 1780tel aastatel ehitati barokne hoone ümber varaklassitsistlikuks.

Ajaloolise jaotuse järgi Harjumaale Rapla kihelkonda kuulunud mõis jääb kaasajal Raplamaale Rapla valla territooriumile.

1) Hagudi mõis on kuulsa maadeuurija ja meresõitja Adam Johann von Krusensterni (1770-1846) sünnikodu, kuigi teda seostatakse rohkem Kiltsi mõisaga Virumaal, mille ta 1801. aastal ostis ning seal elas.

2) Mõisa peahoone jäi 1950tel aastatel varemetesse. 1980tel aastatel hakati hoonet taastama, kuid töö piirdus uute lagede ja katuste ehitamisega. Viimastel aastatel, mil mõis on olnud eravalduses, on peahoonet osalt korrastatud, st tühjad aknaavad täidetud luukidega. Kõrvalhoonetest on väikeste ümberehitustega säilinud ait; tall-tõllakuurist on järel madalad varemed.

# data[].attributes.body
Eivere mõis ehitati 1552. aastal, mil ta kuulus Zoegedele. See asub Järvamaal. Alates 2016. aastast on mõis külastajatele üldiselt suletud, sest seal tegutseb hotell, kuid mõisaga saab tutvuda näiteks igal aastal seal korraldatava Eivere klaverifestivali aegu.

1) Oli kunagi lastekodu.

2) Mõisa omanik on jaapanlane.

# data[].attributes.body
Vääna mõisast pärinevad varaseimad teated 1325. Hoone valmis 1797. aastal tundmatu Itaalia arhitekti kavandite järgi. Asub Harju maakonnas. Üks kuppelsaal oli kohandatud mõisa kunstigaleriiks. Itaaliale iseloomulikult on hoonel suhteliselt lame katus.

# data[].attributes.body
Taubede suguvõsale kuulus mõis kuni 17. sajandi alguseni, mil Berend von Taube (maetud 1676) müüs mõisa 1621. aastal Eestimaa kubernerile Jakob De la Gardiele, kes selle 1622 omakorda 12 000 Rootsi taalri eest Ingerimaa kubernerile ooberst Henrik Klasson Flemingile müüs. Flemingite omanduses olnud mõisa andis vürst Aleksandr Menšikov keisri korraldusega 1715. aastal oberküchenmeister Johan von Feldtenile kümneks aastaks rendile.

# data[].attributes.body
Mõis rajati 18. sajandi algul Kavastu mõisast eraldatud alast.Peahoone on ehitatud 1850. aastatel , kui mõisa omanik oli Paul von Krüdener. See asub Tartu maakonnas Tartu vallas Tammistu külas. 2015. aasta augustis avas Eesti Agrenska Fond Tammistu mõisas Tammistu perekeskuse erivajadustega nooretele ja nende peredele.

Fakt: Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Gustav von Rathlef,kes oli mõisa ostnud aastal 1880.

# data[].attributes.body
Ehitati 1465. aastal.

Asub Hanila kihelkonnas Läänemaal.

See hävitati 1917. aastal ja seisab praegu.

Seal oli enne hävimist Mutionu Baar keldrites.

Väravahoone barokne arhitektuur oli üks paremini säilinud osi möisast.

# data[].attributes.body
Vihula mõisa on esmamainitud 1501. aastal, mil see kuulus aasta ümberasumiseni. See asub Virumaal Haljala kihelkonnas. Hetkel kasutatakse seda hotelli ja spaa jaoks. Ajalooline taust – Vihula mõis asub Lahemaa rahvuspargis ja on üks Eesti vanimaid mõisakomplekse, mille ajalugu ulatub 16. sajandisse.

Kaunis arhitektuur ja loodus – Mõis on tuntud oma kauni neogooti stiilis peahoone, hoolikalt restaureeritud hoonete ja maalilise jõeäärse asukoha poolest.

# data[].attributes.body
1.Vihula mõisa on esmamainitud 1501. aastal, mil see kuulus Lodede aadlisuguvõsale. 1810. Aastal omandasid mõisa Schubertid, kellele kuulus mõis kuni 1919. aasta.

2.Vihula rüütlimõis (Vihula mõis) asub Eestis, Lääne-Virumaal, Haljala vallas, Lahemaa rahvuspargi territooriumil.

3.Ajalooline pärand,Keskkonnasõbralik lähenemine

# data[].attributes.body
Ehitati 1820

Paide maakond

Praegu on see kohvik

# data[].attributes.body
Wolmarshof in Kirchspiel Pillistfer, Kreis Fellin

Kõo mõis (saksa k Wolmarshof) asutati 1670tel aastatel. Tollal kuulus mõis Wolmar von Wrangellile, kust pärineb ka mõisa saksakeelne nimi. Peale Põhjasõda oli Kõo riigimõis.

Kõo on üks väheseid riigimõisaid, mis 18. sajandil esinduslikult välja ehitati.

Asub Viljandi maakonnas.

Mõisa peahoone on säilinud enam-vähem algkujul. Viimased aastad on hoone olnud eravalduses.

Huvitavad faktid

1. Kõo mõis on üks väheseid Eestis säilinud barokseid mõisahooneid.

2. Mõis on seotud Carl Robert Jakobsoni perekonnaga.

# data[].attributes.body
Kirjalikes allikates on mõisat esmamainitud 1528. aastal.

See asub Viljandi maakonnas. Selle peahooned praegu (vist) kasutatakse põhikoolina.

1) 1528. aastal kandis mõis nime Linsen.

2)Mõisa esialgne nimi oli Kurvitsa mõis.

# data[].attributes.body
Vihterpalu mõis loodi 1622. aastal. Mõisa suur kahekorruseline peahoone on ehitatud 1820-30el aastatel, mil mõisa omanikuks oli Gustav Von Knorring. Alates 1990test aastatest on mõis eraomanduses. 2005. aasta kevadel lõppenud restaureerimistööde tulemusena on mõis saanud tagasi oma endise hiilguse ning muudetud luksuslikuks konverentsi- ja majutuspaigaks. Vihterpalu on Eesti üks ilusamini restaureeritud mõisaid.

# data[].attributes.body
Rajatud aastal 1657. 19. sajandi lõpul. Mõis asub Ida-Virumaal, Illuka valla territooriumil.

# data[].attributes.body
Vääna kloostrimõisa kohta on esimesed teated 1306. aastast. Mõis oli algul hästi kindlustatud Tornlinnus. 1774. aastal loovutas Peter Friedrich von Dücker mõisad oma õemeestele ning õe Anna Gerdruta