# data[].attributes.body
Hvorfor er det vigtigt at opretholde den biologiske balance imellem kuldioxid og oxygen?

# data[].attributes.body
Hvor er der meget methan-udslip? Det kan man se på modellen" Hvor kommer methan udslippet fra?" Det er mest vådområder og landrug som fx. risdyrkning og gasser fra husdyr (kvæg). Det er meget menneskeskabte steder.

Hvordan kan man formindske den enkeltes udledning af forurening? Kører med tog og busser i stedet for bil, tage toget eller færge hvis du skal ud og rejse eller langt i stedet for at flyve(fly udleder virkelig meget drivhus, cykle eller gå hvis det er i en naturlig afstand. Spise mindre kød(især kød fra okse og lam),spise mad, der er dyrket lokalt og er i sæson samt undgå madspild.

Hvorfor er Methan udslip dårligt for klimaet? Sammenlignet med CO2 er methan helt op til 84 gange bedre til at absorbere varme og gassen har derfor en meget stor effekt på drivhuseffekten.

Det meste af metanen på Jorden findes ikke i atmosfæren, men er indespærret som store depoter af gas i de frosne jordlag på bunden af Det Arktiske Hav (permafrost).

Den globale opvarmning får dog denne is til at smelte, hvilket er en kæmpe trussel mod klimaet.

Hvad er klima? Klima betyder, hvordan vejret er i gennemsnit over 30 år. Meteorologer er dem der måler temperatur, nedbør, skydække/soltimer og også vindens retning og styrke, vandstand, luftfugtighed og lufttryk. Når man tager gennemsnittet af det, kan man beskrive klimaet.

Hvad er klimaforandring? Klimaforandringer er når klimaet ændrer sig det vil sige vis der sker en vedvarende ændring i klimaet.

Menneskeskabte klimaforandringer - Fordi mennesket lever på en måde hvor vi skaber ubalance i CO2 niveauet stiger jordens gennemsnitstemperatur. Dyr har over flere tusinde år tilpasset sig deres klima, men nu bliver det ændret på få årtier og derfor risikere de at dø. Dyrene reagerer på de forandrede livsbetingelser ved at rykke til mere passende klimaer. Fx søger isbjørne mere mod nord og det samme gør fugle og fisk. Det kan resultere i at fx insekter som malariamyg kommer til at eksistere i lande de ikke har gjort før.

Mennesker rundt omkring i verden oplever også øget antal naturkatastrofer som fx. oversvømmelser, orkaner og tørker.

Hvad er permafrost? Jord der er permanent frossent kun det øverste lag tør om sommeren. I polarklimaet kan permafrosten være mere end 1 kilometer tyk. Det tykkeste lag findes i det nordlige Sibirien hvor det er 1,5 km tykt og det derefter sætter jordens indre grænsen. Om sommeren tør det øverste lag. Vandet kan ikke synke ned i den frosne jord, og der fordamper kun lidt på grund af kulden. Derfor bliver jordoverfladen ofte sumpet. Når permafrosten tør, vil mængder af planterester omdannes aerobt eller anaerobt. Dette forøger mængden af drivhusgasserne CO₂ og Methan.

Hvad er lavbundsjorde? Kan være en gammel mose der er tørret. Det er eller har været vådområder som fx enge og moser. I vådområderne er der mange planterester som har optaget masser af kulstof. Når lavbundsjorde får lov at være i fred, så bliver kulstoffet i jorden, men når lavbundsjorde bliver til landbrugsjord og opdyrket, så bliver kulstoffet frigivet til atmosfæren.

# data[].attributes.body
Hvad er de største årsager til Methan udslip? Den største årsag stammer fra menneskabt landbrug, største delen fra vådområder

Hvad er drivhuseffekten? Jorden modtager energi (varme) fra solens lys. Jordens drivhusgasser holder på varmestrålingen fra Jorden. Derfor er den naturlige drivhuseffekt en forudsætning for livet på Jorden. Drivhuseffekten fungerer ligesom et drivhus. Varmen kan komme gennem glasset og opvarme inde i drivhuset og derfor stiger temperaturen. Drivhuset holder så på varmen så der bliver varmt derinde. Lige nu er drivhuseffekten meget forøget og det er et tydeligt eksempel på luftforurening.

Hvad er den menneskabte drivhuseffekt? Efter vanddamp er CO2 den vigtigste drivhusgas i forhold til global opvarmning. Mængden af Co2 har forandret sig igennem Jordens historie, bl.a pga. forandringer i livet på Jorden eller voldsomme vulkanudbrud.

Hvad er fotosyntesen? Fotosyntesen foregår i bladene. I frugterne oplagres næringsstofferne kulhydrat, protein og fedt.

Planten optager vand og næringssalte gennem rødderne.

Der er spalteåbninger på Bladets underside, hvor luftarterne udveksles.

Planten bruger energien fra solen, kuldioxid fra luften og vandet fra jorden til at danne druesukker og affaldsstoffet oxygen.

Hvad er kuldstoffets kræsløb? Planterne suger og transporteret vand.

For alt levende på jorden er optagelsen af vand en vigtig funktion. Planterne bruger energi fra solen, CO2 fra luften og vand fra jorden.

Planterne suger vand gennem nogle fine rodhår på rødderne. Vandet transporteres op gennem stænglen og ud til bladene.

For at forstå, hvordan vandet bevæger sig rundt i planterne, skal du have kendskab til følgende-

Hvad er en mose? Hvis du har det, ved du, at det er et vådt og sumpet sted – nærmest en sø, der er overgroet af mosser, græsser, siv, urter – nogle træer og andre planter. I mosen kan der være blankt vand på de dybe steder – men der kan også være masser af tuer og hængesæk.

# data[].attributes.body
Hvad er drivhusgasser? Atmosfærens drivhusgasser er kuldioxid, vanddamp, ozon, methan, CFC-gasser og lattergas(N2O).

Hvad er Methan(CH4)? Methan er med i familien alkaner. Alkaner indeholder kulstofatomer der alle er bundet til 4 andre atomer med enkeltbindinger. Methan er en gas og den simpleste alkan. Methan findes i naturen og gasser som Naturgas, biogas og sumpgas består mest af Methan. Methan kaldes også for sumpgas fordi den opstår naturligt i sumpe og vådområder, hvor der ikke kan komme ilt ned til bunden.

# data[].attributes.body
Når køer bøvser og prutter udledes Methan. Methan dannes ved mikroorganismers omsætning af plantefibre i koens maver.

Vis man skal nedsætte mængden af Methan-udslip kan man ændre foderet ved at fedtprocenten bliver højere fordi fedtomsætningen ikke er god for methan dannelse i koens mave. og det vil lede til ned sætning på 15%. Også vis man lader koen kælve hvert år istedet for hvert andet ville der være mere mælk og derfor brug for færre køer.

# data[].attributes.body
4H₂ + CO₂ → CH₄ + 2H₂O

brint+kuldioxid-methan+vand

Kulhydrat - CxH2xOx

# data[].attributes.attachment_caption
Den største udledning af Methan kommer fra Mennesket.

# data[].attributes.body
Ris udgør en stor andel af kosten i Asien og store dele af resten af Verden. I de våde rismarker lever mikroorganismer, som omsætter det døde organiske stof. Ligesom i koens mave, omsætter methanbakterier kulhydrater til methan. Forsøg viser, at man kan halvere udslippet af methan fra rismarkerne, hvis bønderne jævnligt dræner markerne for vand, udplanter de unge planter tidligere og tilfører gødning på de rigtige tidspunkter.

# data[].attributes.body
Aerobe (længerevarende med moderat intensitet) - Denne proces kræver ilt.

Anaerobe (kort og intens)- Vis processen af optøningen fx sker i en søbund vil der omdannes Methan. denne proces kan foregå uden ilt. Anaerob bruges om processer, der foregår uden ilt, og om organismer, der kan leve uden ilt. Bakteriers omsætning af organisk stof i fx vanddækket jord, rådnetanke og i tarmen er anaerobe processer.

Mikroorganismer - er encellede levende væsener der er så små at de kun kan ses i et mikroskop. Det kan fx være bakterier, virus, protozoer (parasitter), mikrosvampe og nogle alger.

Nitrat - Nitrat er et næringssalt som planterne har brug for til opbygning af proteiner. Tilføres der større mængder, end planterne kan optage, udvaskes nitrat til vandløb og søer. Det kan resultere i en algeopblomstring og kan skubbe til den økologiske balance i naturen, så der kan opstå iltsvind i vandmiljøet.

Det aktive lag - Det aktive lag er det lag af permafrost der tør om sommeren.

Kryosfære - Områder der er dækket af is og sne hele året.

Hårrørsvirkning - Hårrørsvirkning findes i materialer med meget tynde rør. Når en skumgummisvamp suger vand til sig, er det på grund af hårrørsvirkning.

Inde i planternes stængler findes netop nogle meget tynde rør, som suger vandet op.

(Vi kan vise hårrørskræfterne ved at sætte forskellige slags hårrør i et bægerglas med farvet vand.

Hårrørets diameter afgør, hvor langt vandet kan suges op i røret. De hårrør, der har den mindste diameter, kan trække vandet længst op.)

Osmose - Inde i plantens rodceller er der en celle-membran. Membranen er fyldt med meget små huller. Molekyler har forskellige størrelse. Små molekyler, som f.eks. vand-molekyler, kan passere gennem hullerne i membranen. Inde i rodens celler er der druesukker-molekyler, som er så store, at de ikke kan trænge gennem membranen. Vandet trænger gennem celle-membranen og videre op i planten. Processen kaldes Osmose.

Vandets fordampning fra bladene - Fordampning fra bladenes spalteåbninger er også medvirkende til, at planterme kan transportere vandet og de nødvendige næringsstoffer. 99% af det vand, planten optager, fordamper.

Termisk energi - Termisk energi er varme som bliver dannet når solens stråler rammer jordens overflade.

# data[].attributes.body
Fotosyntese - 6 CO2 + 6 H2O (Kuldioxid + vand)

Åndning - C6H1206 + 6 02 (Kulhydrat + Oxygen)

# data[].attributes.body
Vi har et cylinderglas, hvor vi putter kalkvand i, så pytter vi sprit i en forbrændingsske og sætter ild til spritten i skeen og putter skeen ned i cylinderglasset. Der kommer CO2 inde i glasset, så bliver kalkvandet mælket.

# data[].attributes.body
Det havde vi valgt at tage med fordi, at nitrogen findes frit i atmosfæren (N2). De fleste planter kan ikke direkte optage nitrogenen fra luften så de må optage det igennem nitrat. Det er kun bælgplanter og nogle alger som selv kan omsætte luftens nitrogen-molekyler.

Også i jordens og sø- og havbunde kan bakterier omdanne nitrat til nitrogen.

# data[].attributes.headline
Smeltet permafrost = Methanbobler i isen

# data[].attributes.subject
Smeltet permafrost = Methanbobler i isen

# data[].attributes.body
Global opvarmning og varme havstrømme frigiver store depoter af methangas fra undergrunden.

Resultatet er tusindvis af methanbobler fanget i isen.

# data[].attributes.headline
Vestlige livestil (udledning af stoffer)

# data[].attributes.subject
Vestlige livestil (udledning af stoffer)