# data[].attributes.body
Tas ir ļoti skaits ezers Adažu novadā, kas, manuprat, ar save skaistumu nopelnijis vietu kultūras kanonā.

# data[].attributes.body
Novuss ir Latvijas nacionala spēlē, kura ir ļoti populāra un nav atrasdama gandrīz nekur ārpus Latvia, un tas ir iemesls kapēc es domaju ko tā jaiekļauj kultūras kanonā.

# data[].attributes.body
Manuprat, viņu vajag iekļaut kultūras kanonā, jo viņš noticedipri ietekmēja mākslu nozare Latvijā ar saviem darbiem.

# data[].attributes.body
Manuprat, to var ieskaitīt kultūras kanonā jo tā ir viena no nizimigajiem lietam kas simbolize Rīgas centru.

# data[].attributes.body
Ainavas

Ja es veidotu Latvijas kultūras kanonu, es pievienotu pilsētu ainavas, piemēram, Rīgas mikrorajonus. Tie ir svarīga Latvijas ikdienas daļa, kur dzīvo daudzi cilvēki. Manuprāt, arī šādas ainavas veido Latvijas identitāti.

# data[].attributes.body
Kino

Es pievienotu mūsdienu latviešu filmas par jauniešu dzīvi, piemēram, neatkarīgo kino. Tās parāda reālas problēmas un emocijas. Šādas filmas palīdz labāk saprast mūsdienu Latviju.

# data[].attributes.body
Literatūra

Ja es veidotu kanonu, es pievienotu mūsdienu jauniešu literatūru, kas runā par skolu, attiecībām un identitāti. Šīs grāmatas palīdz jauniešiem labāk saprast sevi. Manuprāt, arī mūsdienu rakstniekiem ir vieta kultūras kanonā.

# data[].attributes.body
Vizuālā māksla

Es pievienotu ielu mākslu un grafiti Rīgā, jo tā atspoguļo pilsētas ikdienu un jauniešu domas. Šī māksla ir redzama ikvienam un padara vidi interesantāku. Manuprāt, vizuālā māksla nav tikai muzejos, bet arī uz ielām.

# data[].attributes.body
Skatuves māksla

Ja es veidotu Latvijas kultūras kanonu, es pievienotu mūsdienu deju izrādes, piemēram, laikmetīgo deju festivālus. Tie parāda, kā skatuves māksla Latvijā attīstās un kļūst modernāka. Manuprāt, šī māksla ir svarīga, jo tā uzrunā jauniešus un mūsdienu sabiedrību.

# data[].attributes.body
Dizaina nozarē kultūras kanonā, manuprāt, varētu iekļaut mūsdienu latviešu grafisko dizainu, piemēram, Dziesmu un deju svētku vizuālo identitāti. Tā apvieno tradīcijas ar modernu izteiksmi un veido Latvijas vizuālo tēlu pasaulē.

# data[].attributes.body
Tradicionālās kultūras nozarē par nozīmīgu vērtību varētu uzskatīt mūsdienu Dziesmu un deju svētku kustību, īpaši jauniešu iesaisti. Tā apliecina, ka tradīcijas nav tikai pagātne, bet dzīva kultūras daļa arī mūsdienās.

# data[].attributes.body
Vizuālās mākslas nozarē kultūras kanonā varētu iekļaut Kriša Salmaņa laikmetīgās mākslas darbus. Viņa darbi apvieno video, skaņu un instalācijas, radot mūsdienīgu skatījumu uz Latvijas kultūru un identitāti.

# data[].attributes.body
Teātra nozarē par nozīmīgu mūsdienu parādību varētu uzskatīt Jaunā Rīgas teātra izrādes. Tās bieži pievēršas sabiedrībā aktuālām tēmām un piedāvā dziļu psiholoģisku skatījumu uz cilvēku, tādējādi veicinot skatītāju domāšanu.

# data[].attributes.body
Mūzikas nozarē kultūras kanonā, manuprāt, varētu iekļaut grupu “Prāta Vētra”. Viņu mūzika ir pazīstama vairākām paaudzēm, un grupa ir būtiski ietekmējusi Latvijas populārās mūzikas attīstību, kā arī popularizējusi Latviju ārpus tās robežām.

# data[].attributes.body
Arhitektūras nozarē par kultūras kanona cienīgu objektu varētu uzskatīt Latvijas Nacionālo bibliotēku jeb Gaismas pili. Tā ir mūsdienīga celtne, kas simbolizē zināšanas, kultūru un latviešu tautas garīgo spēku. Ēka ir kļuvusi par vienu no Latvijas atpazīstamākajiem simboliem.

# data[].attributes.body
Kino nozarē Latvijas kultūras kanonā varētu iekļaut animācijas filmu “Straume”. Tā izceļas ar neparastu stāstījumu bez vārdiem un spēcīgu vizuālo valodu. Filma ir saprotama starptautiskai auditorijai un vienlaikus atspoguļo dabas un cilvēka attiecības, kas ir nozīmīga tēma Latvijas kultūrā.

# data[].attributes.body
Rīgas Doms ir viens no nozīmīgākajiem arhitektūras pieminekļiem Latvijā un Vecrīgas telpiskās identitātes centrālais elements. Celts no 1211. gada tas apvieno romānikas, gotikas un baroka iezīmes, atspoguļojot Latvijas kultūras un arhitektūras attīstību vairāku gadsimtu garumā. Katedrāle ir būtiska Latvijas kultūras vēsturiskās nepārtrauktības un Eiropas kultūrtelpas simbols.

# data[].attributes.body
Voldemārs Matvejs 1877–1914. Ir svarīga Latvijas kultūras kanonā, jo Viņš ir Latviešu izcelsmes mākslinieks un teorētiķis, viens no agrīnajiem Eiropas avangarda domātājiem, kurš būtiski ietekmēja modernisma formveidi un mākslas uztveri 20. gadsimtā. Tāpēc es domāju, ka viņam vjadzētu būt šeit.

# data[].attributes.body
Es uzskatu, ka Ķemeru purvi ir pelnījuši vietu Latvijas Kultūras kanonā, jo tie iemieso dabas mieru un spēku vienlaikus. Šī ainava ļauj cilvēkam apstāties un sajust saikni ar dabu un sevi. Ķemeru purvi atgādina, ka Latvijas identitāte ir cieši saistīta ar dabu un tās ritmu. Ainavas Kultūras kanonā ir svarīgas, jo tās saglabā valsts noskaņu, atmiņas un garīgo telpu.

# data[].attributes.body
Es uzskatu, ka režisors Vladislavs Nastavševs ir ļoti nozīmīgs mūsdienu teātrī.Viņa darbi ir interesanti un atšķiras no klasiskās mākslas. Man patīk, ka viņš izmanto idejas, kas liek domāt un ir saprotamas arī jauniešiem. Skatuves māksla ir svarīga Kultūras kanonā, jo tā parāda, kā cilvēki domā mūsdienās.

# data[].attributes.body
Manuprāt, mākslinieks Krišs Salmanis ir ļoti nozīmīgs mūsdienu Latvijas vizuālajā mākslā. Viņa darbi ir laikmetīgi, konceptuāli un bieži liek skatītājam domāt dziļāk. Salmanis izmanto humoru un ironiju, kas padara viņa mākslu saprotamu arī jaunajai paaudzei. Vizuālā māksla Kultūras kanonā ir svarīga, jo tā atspoguļo sabiedrības domāšanu un laikmeta idejas.

# data[].attributes.body
Es uzskatu, ka absolūti visam, kas ir iekļauts mūsu tradīciju kultūras kanonā, ir sava pienācīgā vieta, jo tie visi ir svētki un lietas, kas vieno Latvijas tautu. Tāpēc es personīgi vēlētos pievienot tādus svētkus kā 11. un 18. novembris, jo tieši šajos novembra laikos mūsu tauta vienmēr vienojas. Šajās dienās cilvēki piedalās lāpu gājienos, piemin vēsturiskos notikumus un izjūt piederību Latvijai. Šī tradīcija ir īpaši aktuāla jaunajai paaudzei, jo tā tiek svinēta arī caur sociālajiem tīkliem un mūsdienīgiem pasākumiem. Tautas tradīcijas ir svarīgas Kultūras kanonā, jo tās stiprina nacionālo identitāti un vienotību.

# data[].attributes.body
Latvijas Nacionālā mākslas muzeja arhitektūra apvieno vēsturisko mantojumu ar mūsdienīgu pieeju. Ēkas neoklasicisma fasāde simbolizē kultūras stabilitāti un vērtību nepārtrauktību, savukārt modernā rekonstrukcija padara muzeju atvērtu un funkcionālu mūsdienu sabiedrībai. Tā arhitektūra uzsver mākslas nozīmi Latvijas nacionālajā identitātē.

# data[].attributes.body
Vizuālajā mākslā Jana Brike izceļas ar emocionāli piesātinātiem un simboliskiem darbiem. Viņas gleznās dominē klusuma, trausluma un iekšējo pārdzīvojumu tēmas, bieži izmantojot bērnības, dabas un fantāzijas motīvus. Maigā krāsu gamma un poētiskā noskaņa piešķir darbiem dziļu emocionālu iedarbību, padarot Janas Brikes mākslu nozīmīgu mūsdienu Latvijas kultūras telpā.

# data[].attributes.body
Elīna Garanča ir ne tikai izcila operdziedātāja, bet arī māksliniece ar izteiktu aktiermeistarību. Uz skatuves viņa pārliecinoši atveido tēlu raksturus ar mīmikas, žestu un kustību palīdzību, radot psiholoģiski dziļus un pārliecinošus tēlus. Viņas sniegums padara operas lomas dzīvas un emocionāli piesātinātas, ļaujot skatītājam uztvert operu kā pilnvērtīgu teātra mākslu.

# data[].attributes.body
Šī glezna attēlo mierīgu Latvijas ainavu ar bērziem un sniegotu lauku, izceļot dabas klusumu un gaismas nianses. Darbs raksturīgs latviešu ainavu glezniecībai, kur daba kļūst par nacionālās identitātes simbolu. Tā rosina apceri par cilvēka un dabas attiecībām un Latvijas ainavas skaistumu.

# data[].attributes.body
Filma “Dvēseļu putenis” ir pelnījusi vietu Latvijas kultūras kanonā, jo tā spēcīgi un mākslinieciski atklāj latviešu vēsturisko pieredzi un nacionālās identitātes veidošanos. Tā balstās Aleksandra Grīna romānā un vieno literatūru, kino un vēsturi vienotā kultūras vēstījumā. Filma uzrunā dažādas paaudzes, veicinot vēsturisko atmiņu, empātiju un piederības sajūtu Latvijai.

# data[].attributes.body
Es Latvijas kultūras kanonā mūzikā iekļautu grupu Prāta Vētra, jo viņi būtiski ietekmējuši mūsdienu latviešu populāro mūziku un Latvijas atpazīstamību ārpus valsts. Grupas dziesmas ir kļuvušas par vairāku paaudžu kultūras pieredzes daļu un veidojušas mūsdienīgu latviešu muzikālo identitāti.

# data[].attributes.body
Es kanonā skatuves mākslā iekļautu Alvi Hermani, jo viņš ir viens no nozīmīgākajiem mūsdienu latviešu teātra režisoriem. Viņa darbi Jaunajā Rīgas teātrī ir mainījuši latviešu teātra valodu un guvuši plašu starptautisku atzinību. Hermanis savās izrādēs apvieno dokumentalitāti, dziļu psiholoģiju un augstu māksliniecisko kvalitāti.

# data[].attributes.body
6)māksla; Indulis Zariņš: "meitene ar bumbiņu".

7)skatuves maksla; Izrādes teātrī pēc slaveniem mūsdienu kino filmām

# data[].attributes.body
5)arhitekrtūra un dizains; kaut kādu "starorīga" objiektu kas būs vienmēr stāvēt kaut kur Rīgā.

# data[].attributes.body
4)mūzikas nozare; "Prāta Vētra" vai grupa "olas": no viņam piemēram dziesma "Nārnija" jo ši dziesma ir ļoti populāra jauniešu vidē īpaši vasaras laikā.

# data[].attributes.body
3)tautas tradicijas; varbūt vārda dienas svinēšāna. Man liekas tas ir kā laba tradīcija svinēt vārda dienas ģimenē

# data[].attributes.body
2)Latvijas ainavas; Jūrmala, jo tā vieta ir ļoti apmeklēta īpaši vasaras laikā.

# data[].attributes.body
1) filmu nozare; Straume jo ši filma uzvarēja oskaru un tas ir kā Latvijas films.

# data[].attributes.body
Kapusvētki ir unikāla Latvijas tradīcija, kas apvieno kristīgus, tautiskus un sociālus elementus. Tā uztur dzimtas atmiņu, piederības sajūtu un cieņu pret pagātni, vienlaikus kalpojot kā dzīva kopienas satikšanās forma. Tradīcija turpina attīstīties arī mūsdienās, saglabājot kultūras nepārtrauktību.

# data[].attributes.headline
Arhitektūra un dizains: Latvijas Nacionālā bibliotēka – “Gaismas pils”

# data[].attributes.subject
Arhitektūra un dizains: Latvijas Nacionālā bibliotēka – “Gaismas pils”

# data[].attributes.body
Lai gan “Gaismas pils” ir labi zināma, tā joprojām netiek uztverta kā pilnvērtīgs kultūras kanona objekts. Šī ēka simbolizē latviešu kultūras nepārtrauktību, zināšanu un identitātes saglabāšanu, balstoties folkloras tēlā par Gaismas pili.
Arhitektūra apvieno mūsdienīgu formu ar nacionālu simboliku, parādot, ka Latvijas kultūra nav tikai vēsturiska, bet arī laikmetīga. Ēka attīsta kultūru, jo kalpo ne tikai kā bibliotēka, bet kā kultūras un sabiedriskās domas centrs, kas veido Latvijas tēlu gan vietējā, gan starptautiskā mērogā.

# data[].attributes.body
Romāns padziļināja latviešu literatūru psiholoģiskās un morālās atbildības virzienā. Viņš parādīja, ka literatūra var pretoties ideoloģijai nevis tieši, bet gan caur cilvēka iekšējo konfliktu. Šis virziens kļuva par pamatu godīgākai un sarežģītākai prozai vēlākajā periodā un neatkarīgajā Latvijā.

# data[].attributes.attachment_link.description
Regīnas Ezeras romāns, kas publicēts 1972. gadā

# data[].attributes.headline
Arhitekrtūra un dizains - Latvijas Nacionālā bibliotēka

# data[].attributes.subject
Arhitekrtūra un dizains - Latvijas Nacionālā bibliotēka

# data[].attributes.body
Es domāju, ka Latvijas Nacionālā bibliotēka jāiekļauj kultūras kanonā, jo tā ir skaista un īpaša ēka. Tā glabā daudz grāmatu un zināšanas, un izskatās kā gaismas pils. Bibliotēka ir mūsdienīga un latviska vienlaikus, un tā iedvesmo cilvēkus mācīties un domāt par nākotni. Tur var lasīt ne tikai grāmatas, bet arī piedalīties dažādos pasākumos un izstādēs, kas rāda mūsu kultūru.

# data[].attributes.body
Mūzikas nozarē Latvijas Kultūras kanonā, manuprāt, būtu vērts iekļaut grupu Prāta Vētra. Šī grupa ir pazīstama ne tikai Latvijā, bet arī ārvalstīs. Viņu dziesmas ir saprotamas, emocionālas un bieži atspoguļo cilvēku sajūtas un dzīvi. Man Prāta Vētras mūzika šķiet tuva un aktuāla arī mūsdienās. Tāpēc uzskatu, ka šai grupai būtu vieta Kultūras kanonā.

# data[].attributes.body
Vizuālās mākslas jomā Latvijas Kultūras kanonā, manuprāt, būtu vērts iekļaut mūsdienu latviešu mākslinieku Miķeli Fišeru. Viņš ir pazīstams ne tikai Latvijā, bet arī pasaulē, jo ir pārstāvējis Latviju Venēcijas biennālē. Viņa darbos bieži ir redzamas mūsdienu pasaules problēmas, cilvēku domas un fantāzija. Man šī māksla šķiet interesanta un atšķirīga no klasiskās.

# data[].attributes.headline
Tautas tradīcijas - Šūpošanās Lieldienās

# data[].attributes.subject
Tautas tradīcijas - Šūpošanās Lieldienās

# data[].attributes.body
Manuprāt, šūpošanās Lieldienās ir ļoti svarīga latviešu tautas tradīcija, kuru noteikti vajadzētu saglabāt un izcelt. Latvieši ticēja, ka, šūpojoties Lieldienās, cilvēks būs vesels visu gadu un lini augs gari un stipri. Tā apvieno ģimeni un kopienu, jo cilvēki šūpojās kopā un pavadīja laiku brīvā dabā. Manuprāt, šī tradīcija ir svarīga latviešu identitātes daļa un tajā ir vieta Latvijas kultūras kanonā.

# data[].attributes.body
„Vectēvs” ir izrāde, kas ļoti cilvēcīgi stāsta par sarežģītu vēsturi. Bez dekoratīvās politikas – tikai cilvēks ar savu pieredzi, vainu, humoru un sāpēm. Šī izrāde spēj aizkustināt pat tos, kas neinteresējas par vēsturi. Tāpēc tā ir svarīga: tā padara Latvijas pagātni dzīvu, saprotamu un pat rūgti skaistu. Tieši tāda ir teātra valoda, kas nepieciešama mūsdienu kanonam.

# data[].attributes.body
Gaismas pils ir ne tikai ēka — tā ir metafora, kas uzbūvēta no stikla un tērauda. Tā stāv kā simbols tam, ka Latvija tic gaismai, zināšanām un savas kultūras vērtībām. Birkerta ideja par "kalnu, kas spīd" iemieso latviešu stāstu par kultūras spēku, kas glābj arī vissarežģītākajos laikos. To zina visi, tā tiek fotografēta nepārtraukti, un tā ir kļuvusi par 21. gadsimta Latvijas arhitektūras seju. Kanonam tā ir vienkārši nepieciešama.

# data[].attributes.body
Ķemeru purvs ir viena no Latvijai raksturīgākajām un skaistākajām dabas ainavām, kurā savijas senais reljefs, ezeriņi un purva salas. Tā unikālā dabas vide atspoguļo Latvijas ainavas daudzveidību un harmoniju. Šī vieta simbolizē latviešu ciešo saikni ar neskartu dabu.

# data[].attributes.body
Manuprāt, filma “Oļegs” ir spēcīgs mūsdienu Latvijas kino piemērs, kas stāsta par migrāciju un izdzīvošanu Eiropā. Tā izceļas ar ļoti dabisku aktierspēli un emocionālu, sociāli kritisku stāstu. Šī filma spilgti parāda Latvijas kino spēju runāt par aktuālām un globālām tēmām.

# data[].attributes.body
7) Tēma: Skatuves māksla

Viesturs Kairišs ir viens no izcilākajiem Latvijas teātra un operas režisoriem, kurš apvieno savas darbos gan dramaturģiju gan mūsdienu vizuālo pieeju. Viņa labākie darbi ir <Vella Kalpi>, <Ziedonis un bērni> un <Dievišķais mākonis>

Kairišs ietekme uz Latvijas teātra attīstību, viņam ir starptautiska nozime, jo viņš padara Latviju redzamu pasaules mākslas kartē, iedvesmo nākamās paaudzes jo viņa sarbi kļūst par mācību materiālu jaunajiem režisoriem un dramaturgiem. Tas palīdz saprast kāpēc viņam jābut Latvijas kanona!

# data[].attributes.body
6) Tēma; Arhitektūra un dizains

Latvijas Nacionālā bibleotēka ir viena no nozīmīgākajām 21.gadsimta kultūras celtnēm Latvijā, un tās klātbūtne Latvijas kanonā būtu pilnība pamatota. Tā ir Latvijas kultūras un zināšanu simbols. Tā ir liela bibliotēka kur gan studenti gan skolotāji var macīties un iegūst jaunu informaciju. Tā ir modernās latvijas kultūras centrs, un tā ir viens no veiksmīgākajiem valsts projektiem. Ēku projektējs Gunārs Birkerts, viens no izcilākajiem latviešu arhitektiem kurš projēkte šo bibliotēku. Bieži cilvēki kuri dzīvo Baltīja stāsta ka tas ir ļoti svarīgs simbols visa Baltījā.

# data[].attributes.body
5) Tēma: Vizuālā māksla

Frančeska Kirke ir viena no spilgtākajām un radoši drosmīgakajām Latvijas vizuālās mākslas personībām. Kirke pārstāv unikālu mākslas pieeju, kurā apvienojas spēcīga simbolika, ironija, stīls un sievietes skatijums. Viņai bija liela nozīme 20.gs. , jo Kirkes darbība aptver vairākus mākslas posmus un kustības kā postmodernismu, sociālo kritiku un vēlme runāt par tabu temām. Tas ir vieni no punktiem kāpēc šī gleznotājai vajag būt Latvijas mākslās kanonu.

# data[].attributes.body
Latvijas Nacionālā bibliotēka ir kā modernā Gaismas pils, kurā katra grāmata mirdz kā maza liesma mūsu kultūras atmiņā. Tās plašās, gaismām piepildītās telpas rada sajūtu, ka zināšanas tiešām strāvo un ceļ cilvēku augšup. Šī ēka savieno latviešu pagātnes stāstus ar nākotnes domām un iedvesmo meklēt vairāk. Tieši tāpēc tā pelnīti varētu būt daļa no mūsdienu kultūras kanona — kā vieta, kur dzimst idejas un glabājas mūsu garīgā bagātība.

# data[].attributes.body
Ainava:Sigulda,Turaidas pils

Sigulda un Turaidas pils būtu jāiekļauj “Ainavas” kanonā, jo tās unikāli apvieno Gaujas senlejas dabas skaistumu ar Latvijas vēstures, kultūras un identitātes simbolisko nozīmi.

Kino:Straume

Filma "Straume" ir piemērota kategorijai “fkino”, jo tā ir spēcīga un viegli saprotama animācijas filma no Latvijas, kas aizkustina skatītājus un parāda dabas skaistumu un spēku.

Mūzika:"Ballējam neguļam" Bermudu Divstūris

Dziesmai «Ballējam, neguļam» būtu jāiekļaujas kategorijā “mūzika”, jo tā ir kļuvusi par atpazīstamu un iemīļotu latviešu hitu, kas atspoguļo mūsdienu kultūru, jauniešu noskaņu un dzīvo deju tradīciju.

Grupa "Bermudu divstūris" raksta latviešu dziesmas, kas joprojām iegūst arvien lielāku popularitāti.

Literatūra: Aspazija

Dzejniece Aspazija būtu jāiekļauj kategorijā “literatūra”, jo viņa ir devusi lielu ieguldījumu Latvijas literatūrā: viņas dzeja joprojām tiek mācīta skolās, un viena no skolām Jūrmalā ir nosaukta viņas vārdā.

Viz. māksla :Mark Rothko

Viņš ir viens no pasaules slavenākajiem abstraktās mākslas pārstāvjiem, kurš dzimis Latvijā. Viņa darbi, kas balstīti uz krāsu laukumu spēli un emocionālo izteiksmi, iedvesmojuši māksliniekus visā pasaulē. Iekļaušana kanonā uzsvērtu, ka Latvija ir devusi nozīmīgu ieguldījumu globālajā mākslas vēsturē.

Skatuves māksla: Elīna Garanča

Viņa ir pasaulē atzīta operdziedātāja, kas ar savu balsi un skatuves mākslu popularizē Latvijas kultūru starptautiski. Viņas sasniegumi parāda, ka latviešu skatuves māksla spēj konkurēt globālā līmenī un iedvesmo jaunos mūziķus un dziedātājus.

Arhitektūra un dizains

Tautas tradīcijas

# data[].attributes.headline
Mans kultūras kanons.  Latvijas tradīcijas.

# data[].attributes.subject
Mans kultūras kanons.  Latvijas tradīcijas.

# data[].attributes.body
Līgo

• Tradīcija, kas savieno ģimenes un draugus.

• Dziesmas ir vienkāršas, bet skaistas, tās var dziedāt ikviens.

• Stiprina latviešu identitāti un kultūru.

Miķeļi

• Svētki, lai pateiktos par ražu un darbu.

• Ir spēles, tirdziņi un ēdieni no vietējiem labumiem.

• Māca cieņu pret dabu un darbu.

# data[].attributes.body
Arhitektūra un Dizains

Daugavas stadions un Mežaparka lielās estrādes jaunā estrāde,jo estrādē notiek lielākā daļa no pasākumiem, piemēram,dziesmu svētki un arī daugavas stadionā notiek daudz koncertu un sporta izlašu spēles.

Mūzikas nozare

Es pieminētu reālos dzīves koru koncertus,jo tas ļoti saista mūs kā cilvēkus, kuri dzied kopā vienā balsī.

Tautas tradīcijas

Es būtu pieminējis lieldienas, jo tie ir ļoti tradicionāli svētki, kuri saista mūs ar ģimeni kopā un liek justies mājīgi, šoš svētkus svin visa Latvija un ļoti aktīvi un interesanti sagaida viņus.

Vizuālās mākslas nozare

Es pievienotu populāru mākslas darbu "No baznīcas", jo viņš parāda Latviešu lauku cilvēku dzīvi un tradīcijas.

# data[].attributes.body
Līgo tradīcija ir senlatviešu vasaras saulgriežu svētki, kas saistīti ar dabas un zemes auglības godināšanu, saules kultu un bagātu ražu. Tāpēc tas ir nozimīgs latvijas kultūras kanonam.

# data[].attributes.body
Prāta vētra palīdzēja popularizēt Latviju un sniegt klausītājiem skaistu un elpo aizraujoša mūziku. Viņu dziesms ir kļuvušas par laikmeta skaņu celiņ, ko zina un dzied dažādas paaudzes. Gruppa ir sniegusi būtisku ieguldījumu Latvijas atpazīstamībā pasaulē.

# data[].attributes.body
Manuprāt,latviešū kultūras kanonā arī jābūtu Mārai Neikenai, jo viņas darbi ir nozīmīgi latviešu vizuālajā mākslā. Viņas gleznas un grafikas palīdz saprast mūsu kultūras sajūtas un domas. Māras Neikenas māksla bagātina Latvijas vizuālo kultūru.

# data[].attributes.body
1) Filmu nozare: Jāpievino filmu par "Dvēsele putenis". Pieejami attēloti Latvijas valstiskuma dzimšana caur latviešu strēlnieku pieredzi un viena jaunēša likteni. Tas parada Latvijas vēsture

2) Latvijas ainavas: Ļielais Ķemeru trīlis:Šis dabas skati simolize Latvijas ainavisko un daudzveidību. Eiropas platākā ūdenskritums.

3) Mūzika: Petersis Vasks: apvieno latviešu folkloru ar mūzdienīgam tehnikam viens no Eiropas ievērojamākajiem vēlīnā 20. gadsimta akadēmiskās mūzikas komponistiem. Kas parada< ka latvijas mūzikas kanons var būt atverts visiem un tas var iedvesmot.

4) Vizualas mākslas: Janis Avotiņš: ir mūsū mūsdienīgais mākslinieks, kurs parada mākslu no mūsdienas virzinea. Tas jābut latviešu kanona, jo ta parada mūsdienu makslu.

5) Arhitektūra un dizainas: Mākslas akadēmija pārstav: Tas ir galvena institucija, kas apvieno vesturisko mantojumu, kas parada studentiem kasir arhitektūra. Tas vaido profesionalo makslinieku un dizainēru paaudzes Latvijā.

6) Skatuves maksla: LAtvijas Nacionāla opera: Ir svarīgi pievinot, jo ta ir galvenais operas un baletas centr valstī, kur veidojas un attīstās profesionalu skatuves māksla Latvija.Tā uztur vairak nekā gadsimtu ilgas nacionālās operastradīcijas.

# data[].attributes.body
Paula Liepas grafika ir kā latviešu klusā ironija un precīzs intelekts uz papīra. Viņš izmanto šķietami vienkāršas formas, bet zem tām vienmēr slēpjas dziļāks stāsts — par cilvēku, par sabiedrību, par laika ritējumu. Viņa darbi ir atpazīstami, minimālistiski, bet nekad garlaicīgi. Tie pārstāv homogēnu, pārliecinošu mūsdienu latviešu vizuālo identitāti, kāda kanonā vēl nav pienācīgi iecementēta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Latvijas Banka – valsts centrālā banka – ir neatkarīga iestāde, kas nosaka un īsteno monetāro politiku, pārvalda ārvalstu valūtas un zelta rezerves, emitē skaidro naudu, nodrošina starpbanku norēķinu sistēmu darbību un apkopo finanšu statistiku. Latvijas Banka ir Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībniece.

# data[].attributes.body
Jūlija Brauere, manuprāt, ir piemērs mūsdienu Latvijas skatuves mākslas attīstībai. Es pati vairākas reizes esmu redzējuši viņas uzstāšanos Operā, un katru reizi mani pārsteidz, cik daudz emocijas viņa ievieto savās lomās.

# data[].attributes.body
Es domāju, ka Alvis Hermanis būtu ļoti vērtīgs papildinājums Latvijas kanona skatuves mākslas nozarei, jo viņa darbs Jaunajā Rīgas teātrī ieviesis Latvijā unikālu dokumentālā teātra formu un radījis starptautiski atzītus iestudējumus. Es domāju arī, ka viņa ietekme uz aktierspēles stilu un teātra valodu ir būtiska Latvijas skatuves mākslas attīstībā, taču kanonā tā vēl nav pilnvērtīgi atspoguļota.

# data[].attributes.body
Melngalvju nams ir viens no Rīgas slavenākajiem un skaistākajiem apskates objektiem, kas atrodas Rātslaukumā. Šī ēka ir spilgts pilsētas vēsturiskās arhitektūras paraugs, apvienojot gotikas un manierisma stilu elementus. Mūsdienās Melngalvju nams ir nozīmīgs kultūras centrs un muzejs, kur notiek ekskursijas un svinīgi pasākumi, un tā krāšņā fasāde kalpo kā viens no galvenajiem Latvijas galvaspilsētas simboliem un vizītkartēm.

# data[].attributes.body
Vestards Šimkus ir viens no spilgtākajiem mūsdienu latviešu pianistiem, kurš koncertē starptautiski un rada arī oriģinālmūziku. Viņa interpretācijas ir ļoti emocionālas, un viņš pārstāv Latviju visaugstākajā profesionālajā līmenī. Tieši tāpēc viņu varētu iekļaut kultūras kanonā — kā mūsdienu Latvijas akadēmiskās mūzikas simbolu.(Man pat dzīvē bija iespēja noklausīties viņu spēli, kas mani ļoti iedvesmoja)

# data[].attributes.body
Noras Ikstenas romāns “Mātes piens” ir viens no nozīmīgākajiem mūsdienu latviešu literatūras darbiem. Tas emocionāli stāsta par attiecībām starp māti un meitu padomju režīma laikā, izgaismojot Latvijas vēstures sāpes. Grāmata ir kļuvusi starptautiski atzīta un veido būtisku daļu mūsdienu literārās identitātes.

# data[].attributes.body
ORĀKULS ir teātra izrāde, kas ir izgājusi šī gadā rūdenī, un esot pārsteigusi daudzas cilvēkus. Dažiem nepatika, tomēŗ, manuprāt, aktieru spēle un pati izrāde māca par pagatni un brīdina par nākotni.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
No poļu valodas tulkojusi Ingmāra Balode
Pirmizrāde - 2025. gada 19. septembrī
Izrādes ilgums - 3h 50min
Izrāde 2 cēlienos

"Ļoti intensīva vizuāla un audiāla pieredze."

Elīna Reitere, "Teātra vēstnesis" 17.10.2025.

"Jauna pakāpe aktiermeistarībā."

Edīte Tišheizere, "Teātra vēstnesis" 17.10.2025.

"ORĀKULA vizualitāte ir satriecoša. ORĀKULS līdzās Dailes teātra iestudējumiem "Brands", "Dzen savu arklu pār mirušo kauliem", "Sapnis vasaras naktī" un "Spīdolas nakts" izceļ šo teātri kā jaudīgu lielformāta izrāžu radītāju ārpus konkurences."

Henrieta Verhoustinska, "Kultūras Diena" 25.09.2025.

"Izrādi var skatīties no ļoti dažādām perspektīvām. Bez šaubām - to var arī vienkārši izjust, kaut man subjektīvi šķiet, ka ne jau tur slēpjas šādas mākslas baudījums. ORĀKULS ir intelektuāls teātris." 4,5/5

Zane Radzobe, "IR" 25.09.2025.
PAR IZRĀDI Vai nākotne ir viena cilvēka ideja?
Vai mūsu tagadni ir izgudrojis viens vienīgs cilvēks?
Pēc izrādes "ROTKHO" fenomenālajiem panākumiem Eiropas lielākajos un respektablākajos teātra namos un festivālos poļu režisors Lukašs Tvarkovskis ar komandu atgriežas Dailes teātrī. Režisora zinātnes triloģijas otrā daļa "ORĀKULS" pēta zinātnes un kara saistību.

Turpinot strādāt ar totālu teātra un kino izteiksmes līdzekļu saplūsmi, šis ir līdz šim vērienīgākais iestudējums Dailes teātrī - tas iedziļinās neticami trāpīgos nākotnes pravietojumos un tehnoloģiju aizskatuvē, kas ietekmē mūsu dzīvi jau šobrīd. Izrāde izgaismo angļu matemātiķa un loģiķa Alana Tjūringa - mākslīgā intelekta testa radītāja - dabiskā un mākslīgā intelekta atklājumus Otrā pasaules kara laikā.

Karš ir jau sācies, un Blečlijparkā, Britu izlūkdienesta slepenajā mītnē, ir radīts pirmais dators - tas būvēts no cilvēkiem un mašīnām. Tjūrings bija moderno datortehnoloģiju celmlauzis. Kopā ar Blečlijas kolēģiem kriptoanalītiķiem viņš uzlauza Enigmas kodu un palīdzēja saīsināt Otro pasaules karu. Taču tā pati valdība, kas paļāvās uz viņa spožo prātu, vēlāk Tjūringu vajāja viņa seksuālās identitātes dēļ. Viņš bija cilvēks, kas spēja atrisināt pasaules lielākās mīklas, dzīvojot savu dzīvi ar necaurredzamu noslēpumainību.

"ORĀKULS" apdzīvo te pēckara Lielbritāniju, te pārlaicīgu digitālu pasauli, un tajā izmantotas termoattēla un infrasarkanās kameras - tie nav neitrāli videomākslas rīki, bet vispirmām kārtām kara ieroči. Tai pašā laikā izrāde ar imersīvām skaņas ainavām un kinematogrāfiskām projekcijām izpludina robežu starp realitāti un ilūziju. Vizuāli satriecošais un konceptuāli provokatīvais darbs reflektē par Tjūringa noslēpumiem, viņa pravietiskajām atklāsmēm un mākslīgajā intelektā ietērpto nākotni, kuru bez viņa mēs nebūtu spējuši iztēloties.

"ORĀKULS" ir izrādīts prestižās Rūras triennāles programmā 2025. gadā. Izrāde tapusi kopā ar vairākiem ārvalstu partneriem - Rūras triennāli, "New Error", Ženēvas Komēdijas teātri ( Comédie de Genève), Milānas Pikolo teātri ( Piccolo Teatro di Milano), Antverpenes "De Singel" teātri - un ar Ādama Mickēviča Institūta atbalstu un Polijas Republikas Kultūras un nacionālā mantojuma ministrijas līdzfinansējumu. Dramaturģijas koncepts attīstīts "Complicité Mudlarks" starptautiskās rezidences laikā, ko atbalsta "Complicité Theatre" un Polijas institūts Londonā. Tas apliecina Dailes teātra reputāciju Eiropā un starptautisko sadarbību mērķtiecīgumu, kas liek Latvijas vārdam izskanēt ārpus valsts robežām.

Izrādē smēķē

Stroboskops

12+ | Izrāde notiek latviešu, angļu, lietuviešu un ķīniešu valodā ar tulkojumu latviešu un angļu valodā titros | Izrādē tiek izmantots paaugstināts skaņas līmenis

# data[].attributes.attachment_link.description
No poļu valodas tulkojusi Ingmāra BalodePirmizrāde - 2025. gada 19. septembrīIzrādes ilgums - 3h 50minIzrāde 2 cēlienos "Ļoti intensīva vizuāla un audiāla pieredze." Elīna Reitere, "Teātra vēstnesis" 17.10.2025. "Jauna pakāpe aktiermeistarībā." Edīte Tišheizere, "Teātra vēstnesis" 17.10.2025. "ORĀKULA vizualitāte ir satriecoša.

# data[].attributes.body
Es to pievienotu,jo šī modernā ēka izceļas ar ļoti tīru,pārdomātu arhitektūru un kvalitatīvu,funkcionālu interjera dizainu.Man patīk,ka tā apvieno caurspīdīgumu,gaismuin minimālismu-tā parāda mūsdienīgu Latviju,kur arhitektūra un dizains strāda kopā,lai radītu estētisku un ilgtspējīgu vidi.

# data[].attributes.body
Arhitektūra un dizains

Mes jaunieši ierosinātu iekļaut arī modernās ēkas, jaunās sabiedriskās telpas un dizaina objektus, kas parāda, kā attīstās Latvijas vide 21. gadsimtā.

Vizuālas mākslas jomas

Mūsdienu mes jaunieši vēlētos redzēt kanonā arī digitālo mākslu, ielu mākslu un jaunos māksliniekus, kuri rada aktuālu un jauniešiem saprotamu vizuālo saturu.

Mūzika

Mes jaunieši labprāt redzētu kanonā arī mūsdienu mūziķus un dažādu žanru pārstāvjus, kas ietekmē jauniešu gaumi un atspoguļo mūsdienu kultūras daudzveidību.

Tradīcijas

Mūsdienu mūsu jaunatne vēlētos tradīcijās redzēt vairāk modernu interpretāciju — mūziku, deju un radošus pasākumus, kas palīdz saglabāt tradīcijas dzīvas un aktuālas.

Ainavas

Med jaunieši uzskata, ka ainavu kanonā varētu pievienot arī pilsētvides attēlus un modernās atpūtas vietas, kas veido šodienas Latvijas identitāti.

Filmu nozare

Mūsdienu musu jaunieši vēlētos, lai filmu kanonā tiktu iekļautas arī jaunās latviešu filmas un dokumentālās lentes, kas atspoguļo mūsdienu sabiedrības problēmas un jauniešu dzīves realitāti.

# data[].attributes.body
Instrumenti" pierādīja, ka latviešu popmūzika var būt ne tikai kvalitatīva, bet arī mākslinieciski drosmīga. Viņi radīja savu pasauli - no sirreāliem skatuves tērpiem līdz spēcīgām, emocionāli atklātām dziesmām. Līdz viņiem Latvijā gandrīz neviens popmūzikā nepievērsa tik lielu uzmanību vizuālajam tēlam, dramaturģijai un koncertu izrādēm.

# data[].attributes.attachment_link.title
Grupa «Instrumenti» izziņo koncertus Mežaparka Lielajā estrādē

# data[].attributes.attachment_link.description
26. un 27. augustā Mežaparka Lielajā estrādē uzstāsies grupa “Instrumenti” ar koncertprogrammu “Skaisti savāds”. Šie koncerti ir paredzēti nelielam apmeklētāju skaitam, kas, kā ziņoja organizatori, ko…

# data[].attributes.body
mūzikas nozarē - Latvijas kultūras kanonā, Es piedāvātu pievienot dziedātāju "Wiesulis", jo ,manuprāt, kultūras kanonu ir arī jāpārstāv kādiem mūsdienu dziedātājiem, un wiesulis ir ļoti daudzu latvijas pusaudžu mīļākais dziedātājs

# data[].attributes.body
Es pievienotu Intaru Busuli jo viņš ir viens no spilgtākajiem un profesionālākajiem mūziķiem Latvijā. Viņa radošums, spēcīgā balss un startautiskie projekti veicina Latvijas kultūras atpazīstamību

# data[].attributes.body
Ilmārs Blumbergs ir viens no oriģinālākajiem Latvijas māksliniekiem, kura darbi pārsteidz ar simboliem un dziļām filozofiskām nozīmēm. Viņa vizuālais stils ir ļoti atpazīstams un ietekmējis gan tēlotājmākslu, gan scenogrāfiju. Blumberga māksla atklāj unikālu latviešu pasaules redzējumu, kas būtu pelnījis vietu kanonā.

# data[].attributes.body
Es domāju, ka Ieva Iltnere būtu ļoti labs papildinājums Latvijas kanona vizuālās mākslas nozarei, jo viņas darbi ar precīzo fotoreālismu un klusuma atmosfēru atklāj unikālu, mūsdienīgu skatījumu uz telpu un ikdienas estētiku. Es domāju arī, ka Iltnere pārstāv paaudzi, kas nav plaši iemūžināta kanonā, bet kuru radošais mantojums būtiski ietekmējis Latvijas vizuālās mākslas attīstību.

# data[].attributes.body
Latvijas Nacionālais teātris — jaunās izrādes

• Kvalitatīvas un profesionālas izrādes.

• Bieži veido modernus, jauniešiem saprotamus stāstus.

„Dirty Deal Teatro”

• Jauniešu un jaunās paaudzes teātris.

• Modernas izrādes, jauni aktieri, drosmīgas tēmas.

• Izrādes bieži runā par dzīvi, emocijām, mīlestību, bailēm.

# data[].attributes.body
Baltā kāpa nav tikai dabas objekts, bet arī ir peredzes ainava: vējš, smiltis, jūras smarža un plašums veido sajūtu par brīvību un vientulību.

# data[].attributes.body
4) Tēma: Mūzika

Pēc manām sajūtam mums var pievienot Latvijas grupu <Prāta vētra>, jo tas ir viena no nozīmīgākajām un starptautiski pazīstamākajiam Latvijas mūzikas grupam. Viņu dziesmas definē veselas paaudzes skaņu ceļinu, un grupa iedvesmojusi daudz jaunas mūziķus. Tāpēc tas vajag būt mūzikas kanona!

# data[].attributes.attachment_caption
Skatuves māksla – Leļļu teātra tradīcija

# data[].attributes.body
Es domāju ka leļļu teātru spēlēšana ir sena un joprojām dzīva tradīcija, kas attīstījusies gan profesionālajā, gan amatieru teātrī. Tā palīdz iepazīstināt bērnus ar teātra mākslu, izmantojot fantāziju, kustību un vizuālos tēlus. Leļļu teātris Latvijā ir kļuvis par nozīmīgu skatuves mākslas formu, kurā apvienojas radošums, amatniecība un stāstniecība.

# data[].attributes.body
Es gribētu, lai Latvijas kultūras kanonā būtu Aspazija, jo viņas dzeja un lugas ir ļoti nozīmīgas. Viņas darbi palīdz saprast latviešu tautas jūtas un domas. Aspazijas radošums bagātina mūsu valodu un kultūru.

# data[].attributes.body
Skatuves mākslas kanonā ir ieikļautas tikai personības, un pēc manam domam ši ir kļuda. Es domaju, kā mūsu skatuves mākslas kanona sarakstā ir jāpievieno visu mūsu Latvijas nacionālo teātri. Šis teātris darbojas kopš 1919. gada, un 106 gadu laikā ir milzīgi ietekmejis Latviešu skatuves mākslu, tas attistību, lai gan visas jau esošas kanonā personības. Tai ir milzīga nozīme Latviešu kultūra, ipaši musdienu kultūra

# data[].attributes.headline
Mans kultūras kanons. Arhitektūra un dizains.

# data[].attributes.subject
Mans kultūras kanons. Arhitektūra un dizains.

# data[].attributes.body
Latvijas Nacionālā bibliotēka

• Ikoniska, moderna ēka.

• Simbolizē zināšanas un Latvijas kultūru.

• Projektu veidoja pasaulē slavens arhitekts — Gunārs Birkerts.

Z-Towers

• Mūsdienīga pilsētvide.

• Rāda Latvijas attīstību un modernu stilu.

• Jauniešiem patīk fotografēt tur

# data[].attributes.headline
Dabas ainavas - Ķemeru nacionālais parks.

# data[].attributes.subject
Dabas ainavas - Ķemeru nacionālais parks.

# data[].attributes.body
Es pati esmu bijusi Ķemeru nacionālajā parkā, un tā pieredze man ļoti patika - tur ir miers, svaigss gaiss un skaisti purva skati, kur gribas fotografēt ik uz soļa. Tā parāda Latvijas dabas spēku, skaistumu un tīrību.

# data[].attributes.headline
Tautas tradīcijas - Baltā galdauta svētki

# data[].attributes.subject
Tautas tradīcijas - Baltā galdauta svētki

# data[].attributes.body
Mūsdienu tradīcija, kas jau kļuvusi par īstu kopīga laika pavadīšanas rituālu. Tā saglabā latviešu cieņu pret galdu, viesmīlību un mīlestību pret savu valsti, bet jaunā, svaigā formā.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sabiedrības integrācijas projekts "Darbojamies un svinam Latvijas svētkus kopā" 2. maijā no plkst.15.30 līdz 18.30 aicina visus interesentus piedalīties pasākumā "Baltā galdauta svētki", kas norisināsies Rīgas Bolderājas Jaunajā pamatskolas interešu izglītības centrā, Flotes ielā 8, Rīgā.
Projekta mērķis ir veicināt Bolderājas un Daugavgrīvas apkaimes iedzīvotāju saliedētību, piederības izjūtas stiprināšanu, demokrātiskas nacionālas valsts vērtību izpratni, latviešu valodas vides stiprināšanu un caur Latvijas vēstures un kultūrvides izzināšanu.
Programmā:

plkst.15.30 - izstādes "Dekors Baltā galdauta svētkos" atklāšana un labāko darbu autoru sveikšana;

no plkst.15.45 līdz 17.45 - radošās darbnīcas, sporta aktivitātes bērniem;

plkst.17.45 - sadziedāšanās un kopīga svētku svinēšana, tējas baudīšana pie svētku galda.

Piedalīties pasākumā aicinām gan mūsu iestādes audzēkņus, viņu ģimenes, gan jebkuru interesentu - apkaimes iedzīvotāju.

Ieeja bez maksas.

Rīgas Bolderājas Jaunā pamatskola no š.g. 17. aprīļa līdz 12. maijam īsteno projektu "Izzini un iepazīsti seno Bolderāju". Projekts tiek finansēts Rīgas pilsētas Sabiedrības integrācijas programmas ietvaros.Projekta vadītāja Dace Timule, tālr. 29595099, e-pasts: dtimule@edu.riga.lv

Mums būs liels prieks Jūs satikt mūsu pasākumos!

# data[].attributes.attachment_link.title
"Baltā galdauta svētki" Daugavgrīvā | Daugavgrīva | Apkaimes

# data[].attributes.attachment_link.description
Sabiedrības integrācijas projekts "Darbojamies un svinam Latvijas svētkus kopā" 2. maijā no plkst.15.30 līdz 18.30 aicina visus interesentus piedalīties

# data[].attributes.body
Tradīciju nozarē es piedāvātu latvijas kanona kultūrā pievienot līgo/jāņu svētkus, jo tie ir nozīmīgi svētki priekš latvijas tautas, kurā ir daudz tradīciju, kā piemēram: "ir jāšupojas līgo vakarā, lai nekostu visu gadu odi"

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
<img src="https://svetkulaiks.lv/storage/files/ligo_2.jpg" alt="Līgo svētki Turaidā 2019 – Articles – Svētku laiks">

# data[].attributes.body
Es domāju, ka Prāta Vētra noteikti būtu pelnījusi vietu Latvijas kanona mūzikas nozarē, jo grupa jau vairāk nekā divdesmit gadus veido Latvijas populārās mūzikas skanējumu un ir kļuvusi atpazīstama arī ārpus valsts robežām. Es domāju arī, ka viņu dziesmas un koncerttradīcijas atspoguļo mūsdienu Latvijas kultūras identitāti un kopības sajūtu, kas pagaidām kanonā nav pilnībā iemūžināta.

# data[].attributes.body
Es iekļautu Līgo svētkus Latvijas kanonā jo tas ir viena no senākajām latviešu tradīcijām. Tie apvieno dziesmas, ugunskurus un kopības sajūtu .

# data[].attributes.body
“Straume” ir unikāla mūsdienu animācija, kas piesaistīja pasaules uzmanību un parādīja, ka latviešu kino var būt starptautiski konkurētspējīgs. Filma izceļas ar vizuālo valodu, filozofisko stāstu un emocionālu dziļumu. Tās iekļaušana kultūras kanonā simbolizētu jaunu posmu Latvijas kino attīstībā.

# data[].attributes.body
Latvijas Nacionālā bibliotēka ir Latvijas viena no ievērojamām vietam Latvijā, un joprojām nav skaidrs, kāpēc tā nav Latvijas kultūras kanonā. Bibliotēkā glābjas daudz failes un grāmatu, un katrs no nodoļam glābj Latvijas vēsturi.

# data[].attributes.body
Es to pievienotu,jo šī tradīcija ir dzīvespriecīga,radoša un dziļi sakņota latviešu gadskārtu ritmos.Man patīk,ka maskošanās apvieno humoru,senos ticējumus un kopības sajūtu-tā parāda,ka latvieši svin rudens beigas ar rotaļām,dziesmām un labu garastāvokli.

# data[].attributes.body
Es domāju ka dailes teātris ar savām mūsdienu izrādēm ir kļuvis par vienu no Latvijas radošākajiem un drosmīgākajiem skatuves mākslas centriem. Teātris bieži piedāvā aktuālas, sabiedrību uzrunājošas izrādes ar spēcīgu režiju un augstvērtīgu aktierspēli. Tas veido būtisku Latvijas teātra identitātes daļu un atspoguļo kultūras attīstību mūsdienās.

# data[].attributes.body
Ežezers un kopumā Latvijas ezeri apvidi ir ļoti skaisti un mierīgi. Manuprāt, viņiem netiek pievērsta liela uzmanība, lai gan vajadzētu.Šīs vietas ir mierīgas un gleznainas, tāpēc tās ir pelnījuša būt.

# data[].attributes.headline
Mans kultūras kanons. Vizuālās mākslas joma.

# data[].attributes.subject
Mans kultūras kanons. Vizuālās mākslas joma.

# data[].attributes.body
Miķelis Fišers

• Ļoti moderns, stilīgs, pat nedaudz „traks” mākslinieks.

• Tēmas: kosmoss, cilvēki, mistika, tehnoloģijas.

• Saņēmis Purvīša balvu.

Purvītis

• Viņš radīja slavenākās Latvijas ainavas.

• Viņa darbi joprojām iedvesmo mūsdienu māksliniekus.

• Klasika, bet skaista.

# data[].attributes.body
Es domāju kā,Latvijas Nacionālā opera būtu jāiekļauj kultūras kanonā, jo tā ir viens no skaistākajiem un nozīmīgākajiem arhitektūras pieminekļiem Rīgā. Tās fasāde, telpas un dizains atspoguļo Latvijas kultūras tradīcijas un estētiku.

# data[].attributes.body
3) Tēma: Amatniecības tradīcijas

Latviešiem vienmēr bijusi cieša saikne ar rokdarbiem. Keramika, kokapstrāde un t.t

Amatniecība atspoguļo latviešu gaumi, kāarī prasmi izmantot dabā pieejamos materialus- koku, vilnu, metālu. To saglābāšana veicina nacionālās piederibas sajūtu. Tāpēc mums vajāg to aizsargāt un pievientot mūsu kanonā

# data[].attributes.headline
Skatuves māksla: Izrāde “Garā dzīve” (JRT, 2003, rež. Alvis Hermanis)

# data[].attributes.subject
Skatuves māksla: Izrāde “Garā dzīve” (JRT, 2003, rež. Alvis Hermanis)

# data[].attributes.body
Izrāde mainīja Latvijas teātra attīstību, ieviešot dokumentālu un minimālistisku pieeju. Pēc tās teātris kļuva par novērošanas un pārdomu telpu, nevis tikai stāstu stāstīšanas vietu. Tas paplašināja skatuves valodu un padarīja Latvijas teātri atpazīstamu un pieprasītu ārpus valsts robežām.

# data[].attributes.attachment_link.title
“Garās dzīves” garā dzīve: leģendārajam JRT uzvedumam jau 400. izrāde

# data[].attributes.attachment_link.description
“Izrādes tēma ir mūslaikos visnemodernākā parādība – vecums.” Ar šo režisora Alvja Hermaņa teikumu pirms piecpadsmit gadiem Jaunajā Rīgas teātrī (JRT) sākās darbs pie izrādes “Garā dzīve” .

# data[].attributes.body
Es domāju, ka Meteņi būtu lielisks papildinājums Latvijas kanona “Latvijas ainavas” nozarei, jo šī tradīcija cieši saistīta ar ziemas–pavasara mijas ainavām, sniegotajiem laukiem un senajiem lauku rituāliem. Es domāju arī, ka Meteņu paražas – vizināšanās, maskošanās un ziemas pavadīšana – ļoti spilgti parāda cilvēka un sezonālās dabas savstarpējo mijiedarbību.

# data[].attributes.body
Tā ir kļuvusi par kulta vizuālo simbolu Latvijai - mūsdienīgu, atpazīstamu un unikālu. Ainava, kas bez liekām frāzēm parāda Latvijas dabas spēku.

# data[].attributes.body
Manuprāt Latvijās arhitekturas un dizaina kanona darbus sarakstā ir jāpievieno mūsu Brīvības pieminekli. Intuitīvi ir saprotams kā šai ēkai ir milzīga nozīme Latvijas vēsture un kultūra. Manuprāt, šim lēmuman navnepieciešams ilgs skaidrojums. Ši ēka ir kā Rīgas īsts centrs, vieta kur notiek svētku notikumi, vieta cilvēku pulcēšanai. Lai gan arhitektūras un dizainā risinājumi ir diezgan unikālu, un prasa uzmanību.

# data[].attributes.body
Es domāju, ka Z-Towers ir viena no modernākajām un tehnoloģiski attīstītākajām augstceltnēm Latvijā, kas izceļas ar unikālu cilindrisku formu un iespaidīgu stikla fasādi. Šī būve simbolizē mūsdienu Rīgas arhitektūras attīstību un spēju konkurēt Baltijas un Eiropas līmenī. Tā ir kļuvusi par nozīmīgu pilsētas ainavas dominanti un mūsdienu dizaina paraugu.

# data[].attributes.body
“Straume” ir unikāla mūsdienu animācija, kas piesaistīja pasaules uzmanību un parādīja, ka latviešu kino var būt starptautiski konkurētspējīgs. Filma izceļas ar vizuālo valodu, filozofisko stāstu un emocionālu dziļumu. Tās iekļaušana kultūras kanonā simbolizētu jaunu posmu Latvijas kino attīstībā.

# data[].attributes.body
Gints Zilbalodis ieņem nozīmīgu vietu Latvijas kultūras kanonā, pateicoties nepieredzētiem starptautiskiem panākumiem, ko viņš nesa nacionālajam kino, un savam unikālajam radošajam ieguldījumam. Viņa filma "Straume" ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā animācijas filma, kas bija pirmā šāda balva valsts vēsturē. Šis sasniegums iznesa Latvijas kino uz pasaules skatuves un pievērsa tam sabiedrības uzmanību.

# data[].attributes.headline
Mans kultūras kanons. Latvijas kultūras kanons: Mūzika.

# data[].attributes.subject
Mans kultūras kanons. Latvijas kultūras kanons: Mūzika.

# data[].attributes.body
Prāta Vētra

• Vispazīstamākā Latvijas grupa pasaulē.

• Kvalitatīva, melodiska, emocionāla mūzika.

• Viņu dziesmas ir daļa no Latvijas kultūras.