# data[].attributes.body
U prvu fazu projekta @realPrometheus uključeni su učenici 1.a, 1.b, 1.c, 1.d, 2.c, 3.d i 4.c razreda, a odvija se pod mentorstvom Bojane Pralice. Druga faza uključuje stvaranje ilustracija s referencama na antički mit, pod mentorstvom Ksenije Palamete i Marije Vuletić, te stvaranje sinopsisa za video i animirani film u suradnji s nastavnicima Nikolinom Mihaljević, Marijanom Brdar i Silvijem Jesenkovićem. Zahvaljujemo psihologinji Margareti Kovač na nesebičnoj pomoći pri interpretaciji karakternih osobina u kontekstu aktera pojedinih antičkih mitova.

# data[].attributes.attachment_caption
Gian Lorenzo Bernini, Otmica Perzefone, Galerija Borghese, 1622.

# data[].attributes.body
Perzefona (grč. Περσεφόνη, Persephónē), u grčkoj mitologiji, kći Zeusova i Demetrina, božica podzemlja i smrti, u antičkim misterijima obično zvana Kora (grč. Κόρη Δήμητρος, Kórē Dḗmētros: kći Demetrina), a tada je božica vegetacije, osobito žita. Ugrabio ju je Had da mu bude ženom i vladaricom podzemlja; dok su ju tražili, ništa nije klijalo ni raslo. Na molbu njezine majke bogovi su odlučili da dvije trećine godine Perzefona boravi na gornjem svijetu, a jednu trećinu, i to neplodnu (zimsku), u podzemlju.

Mit o Perzefoni metaforičko je objašnjenje specifičnog zbivanja u prirodi, o kojem se zbivanju radi? Koji je koncept vremena zabilježen u spomenutom mitu - je li riječ o linearnom ili cikličkom vremenu, obrazložite razliku i pronađite još neke primjere iz kulture kojima biste potkrijepili navedenu razliku.

Kora je promijenila ime u Perzefona, uslijed čega se dogodila ta promjena? Pronađite podatak koje je voće odigralo važnu ulogu u Korinu odlasku u podzemni svijet, ali i Perzefoninu povratku u ovostranost.

# data[].attributes.attachment_caption
A. Bocklin: Medusa, Germanisches Nationalmuseum, 1878.

# data[].attributes.body
Meduza (grčki Μέδουσα, Médousa: snujuća), u grčkoj mitologiji, ženska neman, najstrašnija i ujedno najljepša među gorgonama, jedina od njih smrtna. Uz Ateninu i Hermesovu pomoć ubio ju je Perzej odrubivši joj glavu, a tada iz njezina vrata izađoše dva sina, koja je začela s Posejdonom: krilati konj Pegaz i neman Krizaor. Perzej je njezinu glavu donio Ateni, koja ju je stavila na svoj štit kako bi plašila neprijatelje. Prema drugoj verziji, ubila ju je Atena jer ju je Meduza bila izazvala na natjecanje u ljepoti. (Meduza. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje. Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2013. – 2025. Pristupljeno 10.4.2025. <https://www.enciklopedija.hr/clanak/meduza>.)

U Ovidijevim Metamorfozama Meduza je bila djevojka u hramu božice Atene koju je bog mora Posejdon silovao. Zbog ovog je čina božica Atena protjeruje iz svoga hrama i baca kletvu na lijepu djevojku čija glava dobila zmijska obilježja, a njen pogled počinje okamenjivati.

Zbog čega je Meduza kažnjena? Je li njezina kazna opravdana? Koje su sličnosti u kazni, a koje razlike, u usporedbi s kaznom koju trpe tragički junaci antičke tragedije, npr. Prometej ili Antigona?

Pročitajte članak https://www.zeneimediji.hr/mitoloska-meduza-kao-simbol-povijesno-nepravednog-optuzivanja-zrtava-silovanja/ pa usporedite mitsku Meduzu s njezinom interpretacijom u djelu umjetnika Luciana Garbatija.

# data[].attributes.body
"Hermes je pronašao kornjačin oklop na koji je pričvrstio životinjska crijeva do kojih je došao otevši Apolonu stado goveda. No, svojim predivnim sviranjem Hermes je toliko oduševio Apolona da je razmirica oko ukradenih goveda ubrzo zaboravljena. Apolon je zatražio Hermesa da ga nauči svirati i od tada lira postaje jedan od Apolonovih atributa. Budući da su Apolona pratile muze, lira je također postala atributom Erate, muze lirskog pjesništva, a ponekad i Terpsihore, muze plesne umjetnosti." (https://nova-akropola.com/lijepe-umjetnosti/glazba/lira/)

Apolon donosi smisao za mjeru, sklad, umjerenost. Koje nam je mudrosti u nasljeđe ostavio najpoznatiji Apolonov hram, onaj u Delfima? Koji je natpis stajao na njegovu hramu i je li on i danas aktualan?

# data[].attributes.attachment_caption
Apolon i gavran, Arheološki muzej, Delfi

# data[].attributes.body
Apolon je sin Zeusa i Lete, poznat kao grčki bog ljepote i proricanja. Osnovao je proročište u Delfima nakon ubojstva zmije Pitona koja je ondje boravila. U ovom likovnom prikazu pojavljuju se dva simbola boga Apolona. Zadatak učenika bio je istražiti simbole i objasniti njihovo značenje.

Na prikazu se pojavljuju vrana i lira. "Motiv bijele vrane nalazimo u grčkoj mitologiji i priči o Apolonu kojemu je vrana donijela vijest o nevjeri njegove ljubavnice Koronide. Isprva Apolon nije vjerovao vrani te da bi je kaznio zbog laži, cijelu je vrstu, koja je dotad bila bijela, obojio u crno. Kad se uvjerio u istinitost vranine dojave, dao je ubiti Koronidu, a vranama se iskupio tako što ih je učinio svetim pticama i vjesnicima smrti." ( Barbara Kovačević :https://hrcak.srce.hr/file/253675, pristupljeno 20.3.2024.)

# data[].attributes.attachment_caption
S. Dali, Metamorfoza Narcisa, Tate Modern, London, 1937.

# data[].attributes.body
Narcis (grč. Νάρϰισσος, Nárkissos), u grčkoj mitologiji, sin riječnoga boga Kefisa, lijep mladić koji je prezreo ljubav nimfe Eho. Zbog toga ga je Afrodita tako kaznila da se, ugledavši svoj lik u bistru izvoru, sam u sebe zaljubio. Kako mu je predmet ljubavi ostao nedostiživ, svenuo je od čežnje. Bogovi ga pretvoriše u cvijet istoga imena. (Narcis. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje. Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2013. – 2025. Pristupljeno 24.3.2025. <https://www.enciklopedija.hr/clanak/narcis>.)

Daliju je mit o Narcisu bio poznat, no na sasvim ga originalan način interpretira u svojoj slici. Što je zajedničko lijevom i desnom prizoru, a što ih razlikuje? Što je prikazano u pozadini? Kako na vas djeluje ova slika? Sviđa li vam se ili ne? Kada nekome kažemo da je narcis, ima li taj izraz negativnu ili pozitivnu konotaciju? Razmislite kako biste obranili Narcisa i vidjeli ga iz neke sasvim druge perspektive, a svoj tekst naslovite U obranu Narcisa.

# data[].attributes.attachment_caption
Jacob Jordaens, Okovani Prometej, Wallraf-Richartz Museum, Köln, 1640.

# data[].attributes.body
Prometej je titan koji je dao vatru ljudima, a po Zeusovu je nalogu zbog toga prikovan za stijenu na Kavkazu, gdje mu je orao svaki dan kljucao jetru. Prometej je postao prijatelj i dobročinitelj ljudi koje je naučio raznim vještinama, čime ih je približio bogovima jer im je prenio znanje.

Je li Prometejev postupak etički opravdan?

Tko je tijekom povijesti bio nositelj prometejske vatre, a tko su Prometeji današnjeg vremena, lučonoše pobune protiv zaostalosti, tiranije, mraka?

# data[].attributes.attachment_caption
P.Breughel, Krajolik s Ikarovim padom, Kunsthistorisches Museum, Beč,1558.

# data[].attributes.body
Ikar (grč. Ἴϰαρος, Íkaros), u grčkoj mitologiji, sin izumitelja i graditelja Dedala; s ocem je pobjegao na Kretu, kralju Minosu. Budući da nisu smjeli napustiti Kretu, Dedal je izradio dva para krila od ptičjega perja povezana voskom, kojima su poletjeli prema Ateni. Ikar se previše približio Suncu pa se vosak rastopio, a on je pao i poginuo. (Ikar. Hrvatska enciklopedija, mrežno izdanje. Leksikografski zavod Miroslav Krleža, 2013. – 2025. Pristupljeno 21.3.2025. <https://enciklopedija.hr/clanak/ikar-religija>)

Što se nalazi u prvom planu Breughelove slike? Gdje se nalazi Ikar? Kako se ponašaju ljudi koji su u kadru? Jesu li primijetili Ikarov pad? Što mislite zbog čega? Postoji li ipak netko tko je zamijetio Ikarov pad? Nosimo li svi mi otisak Ikarova pera u svojoj unutrašnjosti?

# data[].attributes.body
U poemi E. A. Poea pojavljuje se kip Palade na koji sjeda gavran. Tko je Palada? Jedan od epiteta grčke božice mudrosti, rata i obrta - Atene, jest i Palada (Pallas). Iz Zeusove strašne glavobolje rođena je Atena, odrasla i posve naoružana. Božica koja je oličenje mudrosti i snage pojavljuje se u navedenom ulomku. Zbog čega u pjesmi gavran baš sjeda na kip Atene? Kakvu simboliku ima taj čin u kontekstu cijeloga ulomka? U kakvom se emocionalnom stanju nalazi lirski subjekt? Što zapravo predstavlja gavran?

# data[].attributes.attachment_caption
s. Botticelli, Rođenje Venere, Uffici, Firenca, 1482.-1486.

# data[].attributes.body
Koji mit rekreira ova slika? Venera je rimski pandan grčke Afrodite, božice ljepote i ljubavi, a učenici su na slici prepoznali trenutak njezina rođenja. Kako bi se osvetio ocu Uranu zbog zlostavljanja Geje, Kron ga je uškopio, a njegovi odsječeni testisi pali su s neba u more. Voda se uzburkala i zapjenila, a Afrodita se digla iz zapjenjenih valova kao "dar pjene". Boticelli svojom slikom ovjekovječuje ideal klasične ljepote. Mijenjaju li se ideali ljepote tijekom vremena?

Postoji li danas jedan ideal ljepote ili više njih? Koja bi žena/žene danas bile primjer ideala ljepote?

# data[].attributes.attachment_caption
Georgi Gospodinov: Fizika tuge, Fraktura, 2023.

# data[].attributes.body
U romanu bugarskoga pisca Georgija Gospodinova pojavljuje se lik Minotaura, no u djelu ovoga suvremenog pisca on je prikazan na sasvim drukčiji način nego u mitu. Kako pripovjedač prikazuje Minotaura u ovom odlomku. Predstavite ga i usporedite s mitskim Minotaurom. Koji je najveći Minotaur današnjice, ono što u nama izaziva najveći strah i jezu?

# data[].attributes.attachment_caption
Come At Me, Theseus Posters and Art Prints

# data[].attributes.body
Minotaur (grč. Μινώταυρος, Minṓtauros), u grčkoj mitologiji, čudovište s ljudskim tijelom a bikovskom glavom, sin Pasifaje i Posejdonova svetoga bika, koji je na Kretu izronio iz mora. U njega se zaljubila Pasifaja za odsutnosti muža Minosa. Kaznivši nevjernu ženu, Minos je čudovišnoga Minotaura zatvorio u labirint, koji mu je izgradio Dedal, i hranio ga ljudskim mesom. Osim zločinaca, Minotaur je dobivao za hranu mladiće što su ih kao danak morali davati Atenjani. Atenski heroj Tezej ubio je najzad Minotaura uz pomoć Minosove kćeri Arijadne. (https://www.enciklopedija.hr/clanak/minotaur)

Je li svaki Minotaur čudovište? Možemo li ga promotriti iz nekog drugog kuta i razotkriti, poput Gospodinova, njegovu ranjivost?

# data[].attributes.attachment_caption
Gian Lorenzo Bernini, Apolon i Dafne, Galerija Borghese, Rim, 1622.-25.

# data[].attributes.body
Dafne je bila iznimno lijepa Penejeva kći, a među njezinim udvaračima našao se i sam bog Apolon. Apolon se narugao bogu Kupidonu rekavši da su njegove strijele tek igračke. Kupidon se uvrijedio i odlučio pokazati Apolonu snagu svojih strijela. Kupidon je pogodio Apolona i Dafne; Apolona je strijela pogodila i planuo je strašću, a strijela koja je pogodila Dafne natjerala ju je u bijeg. Dafne je bježala, a potom je zamolila svoga oca za pomoć. Umorna od bježanja pretvorila se u stablo lovora kada je Apolon konačno stigao do nje. Ukorijenila se na mjestu, tijelo joj je obavila kora, umjesto kose imala je lišće, a umjesto ruku grane. Apolon ju je i dalje obožavao i izabrao je kao svoje sveto stablo. Berninijeva skulptura upravo prikazuje taj dramatični trenutak Dafnine metamorfoze.

# data[].attributes.body
Učenici su istražili simboliku lovora. Moćni simbol proricanja, čistoće, poezije, pobjede zauzeo je važno mjesto u životima Grka i Rimljana. Učenici su istražili tko se ovjenčavao lovorom u antici te su saznali sljedeće - lovorov vijenac nosili su carevi, učenjaci, olimpijski pobjednici, a s vremenom je postao simbol pobjede, vječnosti i besmrtnosti. Razmislite tko bi danas s pravom mogao biti ovjenčan lovorovim vijencem?