# data[].attributes.body
Udarbejd et dilemma for hver af de 4 nedenstående begreber, som skal lægges på padlet:

1) Magtanvendelse

2) Tavshedspligt

3) Medbestemmelse

4) Menneskesyn

John er 35 år og bor til dagligt på bostedet Lykkebo. John har downs syndrom, hvorfor han har boet på Lykkebo de sidste 8 år, sammen med andre personer, som ligeledes har downs syndrom.
John har ikke lyst til at gå i bad, og han vil slet ikke hjælpes af det pædagogiske personale, og dette er gået hen og blevet en udfordring, da hans uhygiejne er begyndt at blive bemærket af de andre beboere. De har nemlig ikke lyst til at sidde ved bor med ham, når der ska spises fælles aftensmad, eller sidde ved af ham i bussen ud til den beskyttede beskæftigelse, da de synes han lugter, hans hår er ulækkert og hans skæg er blevet langt og usoigneret.
Personalet har på et personalemøde snakket om hvorvidt det kan blive nødt til at lave en fastholdelse af John, så han kan blive vasket og soigneret.

John er blevet sur på sin far efter de har været til en fodboldkamp sammen, så nu gider han ikke længere at tage til fodbold med ham, eller få besøg af ham.
Det bekymrer Johns far, at hans søn ikke længere vil se ham. John har selv fortalt det pædagogiske personale, at han ikke vil have sin far på besøg, da han er sur på ham.
En dag ringer Johns far til bostedet for at spørge, hvad der mon sker med John, om han har fortalt dem noget og om de kan arrangere et møde. Medarbejderen er i tvivl, om der er lavet en samtykkeerklæring.

Der er folketingsvalg, og John går meget op i hvem han vil stemme på. Ligeledes er der beboermøde på Lykkebo, det bosted, John bor på. På mødet bliver der snakket om, hvordan deres sommercamp skal afholdes. Borgerne bliver involveret, da de har medbestemmelse omkring turen, og hvilke aktiviteter der skal laves. John og en af de andre bofæller bliver uenige om, hvilken af aktiviteterne, der skal afvikles. Skal det være Johns eller hans bofælles.
John mener, at fordi han har medbestemmelse, så kan han også bestemme hvilken en af aktiviteterne der skal afvikles.

John har fået en kæreste, hun bor også på Lykkebo. De er flyttet sammen i Johns lejlighed, men Maria har stadig sin lejlighed, for når de bliver uvenner kan hun bruge den til at trække sig i.
John og Maria vil rigtig gerne have et barn, og begynder derfor at spørge personalet om hvad der sker til for at få et barn, hvordan man passer et barn og om de mon kan blive gode forældre.

# data[].attributes.body
Hvad er definitionen på psykisk udviklingshæmning/psykisk funktionsnedsættelse/udviklingshandicap ifølge WHO´s ICD-11 system?

Ifølge WHO er definitionen på udviklingshæmning ufuldstændig eller utilstrækkelig udvikling af den mentale kapacitet.
Der er således tre krav i definitionen af mental retardering, som det også kaldes.
Intellektuelkapacitet skal være klart under gennemsnittet
Reduceret selvstændighed og social funktion i forhold til den aktuelle alder og kulturelle gruppe
Tilstanden skal være tilstede før det 18. År.

· Hvordan forklarer Landsforeningen LEV definitionen?
Ifølge LEV er udviklingshandicap en bred betegnelse, der dækker forskellige former for kognitive funktionsnedsættelser. At have et udviklingshandicap betyder, at man udvikler sig langsommere og i langt de fleste tilfælde også at man, på nogle områder, ikke når så langt i sin udvikling som mennesker uden et udviklingshandicap. Det gælder både de mentale, motoriske og sociale færdigheder.

# data[].attributes.headline
Fint arbejde...dog npr du laver din observationer mangler du at observere/beskrive den situation der eks gør at han får det svært ved utrygge omgivelser osv osv...

# data[].attributes.subject
Fint arbejde...dog npr du laver din observationer mangler du at observere/beskrive den situation der eks gør at han får det svært ved utrygge omgivelser osv osv...

# data[].attributes.body
Okay, cool. Jeg var nemlig i tvivl hvorvidt jeg skulle beskrive de konkrete situationer eller ej. Det husker jeg.

# data[].attributes.body
Hvad er definitionen på ASF ifølge WHO´s ICD-11 system?
Ifølge WHO’s ICD-11 system er autisme en medfødt udviklingsforstyrrelse, som påvirke den enkeltes opfattelse af omgivelserne og måden, den enkelte interagerer med andre mennesker på.
Autisme er en anderledes måde at sanse, forstå og navigere i verden på, som har stor betydning i sociale sammenhænge og kommunikation med andre mennesker.
WHO betegner autisme som værende gennemgribende, det betyder, at alt hvad den enkelte siger, tænker og gør, er berørt af autisme.
Fællestræk for mennesker med autisme er det afvigende inden for både kognition og det sociale samspil med andre mennesker.

· Hvordan forklarer/uddyber Center for autisme og Autismeforeningen definitionen?
Ifølge Center for autisme, har personer med autisme en anderledes måde at tænke, lære og opleve verden på og kan have vanskeligt ved at sætte sig ind i andre menneskers tanker og følelser. Det kan gøre det svært kommunikere og at være i sociale sammenhænge med andre.

Ifølge autismeforeningen er autisme en medfødt anderledeshed i hjernens udvikling, der påvirker opfattelsen af omgivelserne og måden man interagerer med andre på.
Nogle autister har en anderledes sensorisk profil, hvor hjernen registrerer, bearbejder og forudser sansemæssige indtryk anderledes og ofte hyper- eller hyposensitivt.
Autisme kan betragtes som en neurovatiation eller neurodiversitet, hvilket betoner at hjernen hos personer med autisme bearbejder sociale, følelsesmæssige og sansemæssige input på en anden måde end hos den neurotypiske befolkning, altså personer som ikke har autisme.

· Hvilke former for ASF-forstyrrelser findes der?
Infantil autisme
Atypisk autisme
Aspergers syndrom
Anden gennemgribende udviklingsforstyrrelse

Sundhed.dk Psykiatrifonden

· Beskrive de forskellige former for ASF
Infantil autisme viser sig før barnet fylder 3 år.
Barnet vil have vanskeligheder med kontakt og socialt sammenspil med andre. Børn med infantil autisme har også dårlig sprogudvikling. Børn med infantil autisme har en ensformet aktivitet, og barnet begrænser sig om få interesser med mange ritualer involveret. Børn med denne form kan have mange ressourcer på nogle områder, men have det vanskeligt på andre områder, samt kan barnets niveau af begavelse varierer over både lavt og højt.

Børn med atypisk autisme er forskellig i forhold til børn med infantil autisme, da børn med atypisk autisme først viser det efter tre-års-alderen. Eller at barnet ikke har vanskeligheder på alle områder. Både alderen hvor autismes viser sig og symptomerne kan være atypiske.

Børn med aspergers syndrom har en alderssvarende intelligens og sprogfærdighed, men udfordringer med socialt samspil med andre børn, ligesom børn med infantil autisme.
Børn med aspergers syndrom foretrækker ensformige og gentagende aktiviteter og har specifikke interesser, hvor det kan have en stor viden.

Et barn med anden gennemgribende udviklingsforstyrrelse har tydelige vanskeligheder med særligt socialt samspil, men opfylder ikke kriterierne for de andre diagnoser inden for autisme spektrum forstyrrelserne.

· Hvad er 1) kendetegn, 2) udfordringer og 3) støttebehov hos børn og unge med ASF-forstyrrelser?

# data[].attributes.body
Ser fint gennemarbejdet ud:-)

# data[].attributes.body
Gode beskrivelser på social og special pædagogik. Fint at du inddrager Salamanca erklæringen og inklusionsreformen.
I forhold til objektive observationer kan det være svært at have forhåndsantagelser - men muligt at blive bevidst om den hvis man før observationen nedskriver sine forforståelser

# data[].attributes.headline
Definitionen af specialpædagogik og socialpædagogik - og forskellen på disse.

# data[].attributes.subject
Definitionen af specialpædagogik og socialpædagogik - og forskellen på disse.

# data[].attributes.body
Definitionen på specielpædagogik er, at den retter sig mod mennesker, i alle aldre, med særlige behov, også de helt særlige behov som knytter sig en eller flere bestemte funktionsnedsættelser. Specialpædagogikken har som helhed til opgave at afhjælpe konsekvenserne af den eller de funktionsnedsættelser, der må være hos den enkelte.

Definitionen på socialpædagogikken er, at den retter sig mod mennesker, i alle aldre, af samfundet, der befinder sig i særligt udsatte positioner. Det kan være hjemløse, misbrugere, kriminelle eller mennesker med psykiske og eller fysiske funktionsnedsættelser. Selvom problemstillingerne er meget forskellige har de alle det tilfælles, at de har et særligt behov. Socialpædagogikken handler derfor om at støtte den enkeltes mulighed til bedre at kunne indgå i samfundet.

Kilde: Pædagogik og Psykologi kap 1, s 24.

Forskellen mellem specielpædagogik og socialpædagogik er, at man i specielpædagogik har til mål at afhjælpe konsekvenserne af menneskernes funktionsnedsættelser, således at den enkelte kan føle sig ligeværdig.
Hvor socialpædagogikken i langt højere grad drejer sig om at hjælpe og støtte de mennesker som er i udsatte positioner i samfundet, til på sigt bedre kan begå sig i samfundet.

Fælles for begge er dog, at speciel- socialpædagogik er rykket meget mere ind i de almenpædagogiske institutioner. Det handler om at inkludere de børn og unge med særlige behov, således at uanset hvilke forudsætninger de har, skal de være aktive og ligeværdige deltagere i de fælleskaber som er i det almenpædagogiske område. Dette skyldes bland andet Danmarks tiltræden i Salamanca-erklæringen i 1994, hvor det centrale i Salamanca-erklæringen er princippet om, at alle børn har ret til uddannelse, også dem med særlige behov.
I 2012 trådte inklusionsreformen i kraft, som betød at i 2015 skulle 96% af alle skolebørn modtage almindelig undervisning, hvorfor at man i dag også ser at mange flere børn med særlige behov er at finde i de almenpædagogiske institutioner.

# data[].attributes.body
Målgruppen indenfor det specielpædagogiske område er mennesker med forskellige handicaps og funktionshæmninger.

På Socialpædagogernes Landsforbunds hjemmeside kan man se, at det socialpædagogiske arbejdsområde omfatter indsatsen over for:

Udsatte børn og unge, og deres familier
Kriminelle unge
Børn og unge med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne
Voksne med nedsat fysisk eller psykisk funtionsevne
Stof- og alkoholmisbrugere og hjemløse

Kilde: Social- og specielpædagogik, af Akademisk forlag. s 19-25

# data[].attributes.body
Her er en skabelon på et Pædagogisk notat, som er udarbejdet af Børne- og Ungdomsforvaltningen, som er tiltænkt det enkelte barn eller gruppe i folkeskolen, som i en periode har brug for særligt tilrettelagte forløb i klassen.

https://bedstsammen.kk.dk/skole/paedagogisk-notat
(Pædagogisk notat - Arbejdsark.

# data[].attributes.attachment_link.description
Find det pædagogiske notat, vi bruger i København, og få en gennemgang af, hvordan du og dit team kan bruge de nye skabeloner til pædagogiske notater.

# data[].attributes.headline
Læs kapital 5, afsnittet ’Observation som metode’ (s. 145- 155) i ’Pædagogik og psykologi’, der vedrører observation og forskellige eksempler på observationsskemaer.

# data[].attributes.subject
Læs kapital 5, afsnittet ’Observation som metode’ (s. 145- 155) i ’Pædagogik og psykologi’, der vedrører observation og forskellige eksempler på observationsskemaer.

# data[].attributes.body
1. Hvilke pædagogiske årsager kan der være til at udføre en observation?

Et behov for at identificere en problemstilling eller afdække en gentagende undren hos det enkelte barn/unge/voksne eller gruppe.

Et behov for at udvide kendskabet til det enkelte barn/unge/voksnes udvikling, adfærd og trivsel.

Et behov for at udvide kendskabet til en gruppes måde at fungere på.

Et behov for at undersøge tilbagevende situationer, konflikter og relationer

Et ønske om at kunne vurdere om der er overensstemmelse mellem de pædagogiske mål og den måde der handles på i den enkelte institution

Et behov for at kunne spare, handle og evaluere tværfagligt omkring det enkelte barn/unge/voksne

Et ønske om at undersøge det faglige personales indflydelse på barnets udvikling, læring og trivsel

At undersøge hvilken betydning de fysiske og psykiske rammer har for barnets udvikling, læring og trivsel

2. Hvorfor kan observationer være et nyttigt pædagogisk redskab?

For at kan støtte op om  barnet/unge/voksne eller gruppe, således forudsætningerne for videre udvikling, læring eller trivsel er bedst mulig for den enkelte. Ligeledes kan personalet også blive klogere på et bestemt barn/ung/voksen eller gruppe, ved at lave en konkret observation, og derfor kan reflektere over en handleplan og en arbejdsproces til enten at arbejde med et mål om at ændre på noget eller fokuserer på "det gode" og arbejde i dybden med det. Fælles for begge er dog at det er for at hjælpe den enkelte eller gruppe.

3. Forklar forskellen mellem subjektiv og objektiv?

Når man er objektiv er man neutral, man forholder sig til fakta, man lader sig ikke påvirke af eksisterende viden, man er fordomsfri og har ingen forhåndsantagelser.

Når man er subjektiv har man en eksisterende holdning, man er påvirket af egne følelser, meninger og oplevelser.

4. Beskriv kort forskellige observationsmetoder, og kommenter gerne på fordele og ulemper ved de forskellige observationsmetoder.

Logbog/Dagbog som er en metode, hvor man hurtigt og nemt kan skrive observationer ned, det kan på være strukturede eller mindre strukturede observationer.
Fordelen ved denne metode er at man hurtigt kan skrive nogle observationer, overvejelser og undringspunkter ned, hvor man derefter kan spare med sine kollegaer om det, eller selv bruge det til enten en videre observationsmetode eller handle pædagogisk ud fra sine eksisterende observationer fra logbogen.
Ulempen kan være at man kan ende med at blive subjektiv i sin observation, da der kun er èn observatør, og derfor kun èn beskrivelse af situationen.
Jeg kan personlig godt selv lide denne form for observationsmetode, da jeg forholdsvis "ubemærket" kan gøre mine observationer, uden at gøre opmærksom på mig selv, og derfor påvirker jeg ikke den givende situation med min tilstedeværelse, da jeg først bagefter skriver mine observationer ned i logbogen. På den måde virker min tilstedeværelse mere naturlig.

Videosekvenser af hverdagsituationer er også en metode at observere på. Dette bruges ofte i det tværfaglige arbejde, hvor der kan være behov for at evaluere en bestemt situation eller et specifikt barn.
Denne metode kan også bruges til at observere personalet og på den måde bruges til at evaluere og udvikle på personalet pædagogiske arbejde og mål.
Fordelen ved denne metode er, at den nemt kan deles tværfagligt og på den måde kan spare tid og penge på, at samtlige tværfaglige instanser skal ud i den samme institution og observere på samme barn/situation.
Ulempen kan være, at et eller flere børns forældre ikke har givet samtykketilladelse til at få taget billeder og videoer af deres barn, hvorfor lovgivningen siger, at det er forbudt at deres barn må fotograferes/optages. Dette kan være en hæmsko, hvis der skal optages af en situation ved fx legeaktiviteter for hele gruppen.

Observationskemaer er også en metode til at lave observationer på. Der findes mange forskellige observationsskemaer, valget for skemaet afhænger af formålet for observationen.
Et observationsskema er med til at holde fastholde fokus for observationen og dens grundlag.
Her forudbestemmer man fx, nogle elementer i en situation som skal fokuseres på, et enkelt barns adfærd i bestemte sammenhænge/situationer eller bestemte mønstre i gruppens udvikling.

Fordelen ved denne metode er, at den virkelig hjælper en til at holde fokus på det konkrete som skal observeres, men samtidig kan det også være en ulempe, da man måske "overser" forskellige årsager/elementer i faserne optil de forudbestemte emner som skal observeres.
Selv synes jeg denne metode er god til at holde fokusset i et smalt perspektiv, så jeg udelukkende forholder mig til mit skema. Dog synes jeg også det er svært at lave denne observationmetode uden at påvirke situationen, da jeg, efter erfaringer har oplevet, at det at svært at observere med et skema, uden at blive bemærket og dermed ændre på naturlige.

# data[].attributes.body
Hvad er WHO?
WHO står for World Health Organization, så på dansk betyder Verdenssundhedsorganisationen.
WHO har til mission at sørge for den bedst mulige sundhed til alle mennesker, og det gør de blandt andet ved at arbejde for at helbrede, forebygge og bekæmpe sygdomme
Det gør de blandt andet ved at have nogle af de førende forskere inden for medicinalindustrien, som skaber vacciner og forsker.

· Hvad er deres ICD-11 system?
ICD-11 sytemet er WHO’s nye internationale klassifikation af sygdomme. ICD står for international classification of diseases.
Denne ICD skal give et fælles sprog, som skal gøre det muligt for sundhedspersonalet over hele verden, at dele standardiseret information – grundlaget for at identificere sundhedstendenser og statistikker verden over.
Systemet indeholder koder for skader, sygedomme og dødsårsager, således at 1,6 millioner kliniske situationer nu kan kodes.
Det forventes at ICD-11 er fuldt implementeret i 2025

· Hvad er definitionen på ADHD ifølge WHO´s ICD-11 system?
Ifølge ICD-11 bliver ADHD karakteriseret som en neuro-udviklings-forstyrrelse, som betyder at der er en neurobiologisk forstyrrelse, som sandsynligvis har en genetisk struktur.
Ifølge ICD-11 kan diagnosen kun stilles hvis man har et vedvarende mønster med uopmærksomhed og/eller hyperaktivitet og impulsivitet som påvirker ens uddannelse, arbejde eller sociale funktion på en negativ måde.

· Hvordan forklarer ADHD-foreningen definitionen?
Ifølge ADHD-foreningen er ADHD en neuropsykiatrisk lidelse, som giver forstyrrelser i personens opmærksomhed og aktivitet. De beskriver kernesymptomerne således:
Opmærksomhedsforstyrrelse
Hyperaktivitet
Impulsivitet
De skriver også, at man ikke behøver at have symptomer inden for alle tre områder, for at få stillet diagnosen.

· Hvad er forskellen på ADHD og ADD?
De tre mest fremtrædende symptomer på ADHD er opmærksomhedsforstyrrelse, impulsivitet og hyperaktivitet.
Det kan komme til udtryk ved, at det kan være svært ved at fastholde koncentrationen i leg, skole, arbejde m.m. Personer med ADHD har let ved at blive distraheret og skifter hurtigt videre til en ny aktivitet.
Personer med ADHD kan have svært ved at styre sin impulsivitet og derfor kan det være svært at holde umiddelbare reaktioner tilbage. Samtidig kan det være svært at konsekvensberegne, og der bliver derfor tit handel uden tanke for konsekvenserne.
Typisk vil man også se en høj grad af hyperaktivitet hos disse personer, det kan være pilleri, urolige fødder, ofte skift i siddestilling. Uroen kan dog også foregå inde i hovedet, det kaldes indre uro.

ADD står for Attention Deficit Disorder, som er en forstyrrelse af opmærksomhedsfunktionen uden udtalt hyperaktivitet. Når man har ADD har man altså vedvarende vanskeligheder med koncentration, man kan have tildens til at være distræt og dagdrømmende, problemer med at tage initiativ til at komme i gang samt færdiggøre aktiviteter og nedsat evne til at danne overblik og skabe struktur.

Den største forskel er derfor, at personer med ADD ikke har samme tildens til hyperaktivitet som personer med ADHD.

· Beskriv
1) kendetegn,
Børn og unge med ADHD kan virke meget hyperaktive og uden tanke for konsekvens, nogle børn og unge kan også være udad reagerende. Et typisk kendetegn kan også være, at personen kan gå fra meget lavt energiniveau til meget højt på kort tid.

2) udfordringer
Udfordringerne kan især ses i sociale sammenhænge, da børn og unge med ADHD kan have svært ved at forstå andre, men også selv blive forstået, hvortil det kan føre til frustration og konflikter.
I skolen kan det være svært at holde fokus i længere tid ad gangen, og der kan være trang til at sidde og dimse, trippe med fødderne eller sidde uroligt.

3) støttebehov hos børn og unge med ADHD?

Der kan være behov for støtte til at indgå i sociale sammenhænge, til at uddybe skolerelateret opgaver. Men også derhjemme kan der være behov for at forældre planlægger hverdagen for barnet/den unge, således at det får de bedste forudsætninger for trivsel.

# data[].attributes.body
Mikkel er en dreng på 10 år som går i 4.B. Han elsker at spille fodbold i frikvarterne, og selvom han er meget tyndere end de andre drenge er han ikke lige til at skubbe væk fra bolden.
Mikkel bor hjemme hos sin mor og far, hvor far arbejder fuldtid, og mor arbejder på deltid, så hun har mulighed for at hente Mikkel efter skole, hvis det bliver nødvendigt. Nogle dage har Mikkel nemlig brug for at komme direkte hjem fra skole, hvis det har været en svær dag, og derfor ikke tager over i fritidsklubben med sine klassekammerater.
Sammen med sin mor og far har Mikkel været tilknyttet Center for ADHD, som de har haft meget glæde af. Igennem Center for ADHD har de både mødt andre familier med lignende udfordringer, opnået sparing og vejledning fra fagpersoner.
Det har resulteret i, at Mikkels forældre meget bedre kan forstå Mikkels behov, og det har styrket deres forhold som familie.
Mikkel elsker at spille fodbold, og hans styrke er helt klart hans udholdenhed og modighed. Dog kan hans modighed nogle gange have den konsekvens, at han får skader, da hans krop ikke er lige så stærk som hans jævnaldrende. Dette kan være en stor udfordring, da han til tider må holde sig fra at spille fodbold, og det er noget der påvirker hans humør meget.
Mikkel har stadig svært ved at regulere sine følelser, og det kan ende i frustration, som både går udover klassekammerater, lærer og forældre. I skolen har der været situationer, hvor Mikkel har haft svært ved at regulere sine følelser når der har været små uenigheder i klassen. Det er ofte i gruppearbejde, hvor Mikkel ikke føler sig forstået af sin gruppe, og det ender derved i en mindre konflikt. Det kan gøre Mikkel rigtig ked af det og frustreret, hvorfor han kan komme til at virke verbalt voldsom overfor sine venner. Derfor kan Mikkel have brug for, at der er en lære tæt på, som kan hjælpe og støtte ham. Mikkel er blevet god til hurtigt at komme i low arrousel efter han har været i affekt, hvor han tidligere havde brug for meget mere tid alene til at falde til ro igen.

Når Mikkel er aktiv trives han allerbedst. Det er også i de aktive og fysiske lege, at Mikkel ofte føler sig værdsat og bekræftet, da det er en af hans spidskompetencer. Dette ses tydeligt når klassen har idræt, hvorfor det også er Mikkels yndlings dag, og den dag Mikkel også har mest overskud til at være sammen med vennerne i fritidsklubben.
Der opstår stadig en del konflikter, og det er stadig en udfordring for Mikkel ikke at optrappe konflikterne. Dette ses tydeligt når Mikkel kommer i små konflikter og uenigheder, han har det med at opfatte tingene meget firkantet, og er derfor let til frustration og uenighed.
Dette ses også hjemme ved spisebordet, hvor der bliver øvet med at lytte på andres perspektiver, så Mikkel kan blive bedre til på sigt, ikke at opfatte tingene meget firkantet og sort hvid.
Mikkel stædighed er også en styrke, da han for tidlig alder altid har været god til at stå frem alene og sige sin mening.
Når Mikkel er hjemme får han lov til at fordybe sig med sin ipad, det hjælper ham nemlig til at samle overskud til resten af dagen, da han ellers let kan blive overstimuleret af sine omgivelser.
Dette har været med til at give Mikkel gode færdigheder i engelsk, da mange af de spil Mikkel spiller forgår på engelsk, dog har det også været med til at udvide Mikkels forbrug af bandeord, da mange af spillene forgår online, og Mikkel derfor spiller med andre fra hele verden.

# data[].attributes.headline
Observationsskema på filmen "Jeg hader ADHD" Jeg har observeret på Marinu

# data[].attributes.subject
Observationsskema på filmen "Jeg hader ADHD" Jeg har observeret på Marinu

# data[].attributes.body
https://un.dk/da/om-fn-byen/agenturer/who/

https://sundhedsstyrelsen.dk/da/om-os/saadan-arbejder-vi/global-sundhed/who

https://www.who.int/news/item/11-02-2022-who-s-new-international-classification-of-diseases-(icd-11)-comes-into-effect

https://adhdcenter.dk/nyheder-og-viden/107-icd-11-adhd-kriterier

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I starten af 2022 udkom en ny version af WHO's " nternational Statistical lassification of iseases and Related Health Problems" kaldet ICD-11. Det er den diagnostiske manual, der ligger til grund for en psykiaters eller specialpsykologs vurdering af om en person har ADHD.

Der er en række forskellige ændringer ift. diagnosticeringen og klassifikationen af ADHD/ADD ift. den tidligere diagnostiske manual ICD-10, som er 25 år gammel. ICD-11 forventes at blive oversat i løbet af de næste par år, ligesom man forventer, at ICD-11 først er fuldt implementeret i 2025.

Nedenfor følger nogle af de ændringer, der med ICD-11 kommer til at gælde ift. klassifikationen af ADHD.

I den nuværende ICD-10 skal symptomer på ADHD have været til stede før 7-års alderen. Dette ændres i ICD-11 til før 12-års alderen, samtidig med at det præciseres, at det for nogen først vil komme til udtryk senere i livet.

I ICD-11 går man desuden væk fra kriterier for symptomer og flytter i stedet fokus til at beskrive funktionsevne. Desuden har man fjernet vurderinger af sværhedsgrad (let, moderat, svær).

I ICD-10 var det et krav, at adfærden/symptomerne skulle udvises i flere arenaer - fx skole og hjem. Dette er ændret i ICD-11 til at adfærden/symptomerne skal udvises adskillige domæner, samtidig med at det præciseres, at dette kan variere som følge af struktur og krav i de forskellige domæner/kontekster.

Det er også nyt i ICD-11, at de symptomer, der udvises, ikke må skyldes anden mental-, adfærdsmæssig eller "neurodevelopmental" lidelse eller komme til udtryk som konsekvens af rusmidler eller medicin.
"ICD-11 klassificerer ADHD som en "neurodevelopmental disorder" frem for som en "Disruptive Behaviour Disorder" (jf. ICD-10). Hensigten hermed er at undgå stigmatisering samt anerkende det til tider oversete forhold, at 'forstyrrende adfærd', fx hos piger, snarere kan komme til udtryk som påfaldende uopmærksomhed (Dansk Psykolog Forening, psykolog Irene Christiansen).
I ICD-11 er der tre beskrivelser/præsentationer af ADHD:

- ADHD med overvejende forekomst/præsentation af uopmærksomhed

- ADHD med overvejende forekomst/præsentation af hyperaktivitet-impulsivitet

- ADHD - kombineret type.

Nogle af de beskrevne fordele ved ICD-11 er, at den indeholder flere diagnoser og højere detaljeringsgrad end ICD-10, hvilket gør det muligt nemmere at udvide klassifikationen fremadrettet, ligesom den er " født som en digital klassifikation - dvs. er skabt digitalt og dermed bedre egnet til at understøtte et digitaliseret sundhedsvæsen" (Sundhedsdatastyrelsen, 2022).

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad er kriterierne for en ADHD diagnose?

# data[].attributes.attachment_link.description
Find: Videnskabelige artikler, rapporter, undersøgelser og viden om ADHD.

# data[].attributes.body
Maria er 13 år gammel og går i en lille klasse med 12 elever, på Sortedamskolen. Hun har kort mørkt og elsker at gå i cowboybukser og hættetrøjer med hendes yndlings band på, ACDC.
To gange om ugen går Maria til rideterapi, hvor hendes mor kommer og henter hende før tid fra skole, hvor de køre sammen afsted til rideterapi og hjem bagefter. Det har i de gjort i 3 år, og det har gjort, at Marias forhold til sin mor, er rigtig godt. Maria har ingen far, da han forsvandt inden Maria blev født.
Maria nyder at ride, nusse om hesten og bare være i stalden, det giver hende en ro, som hun ikke opnår andre steder. Udover heste og ridning er Marias helt store interesse musik. Hun er helt vild med ACDC og kender alt til deres historie og alle deres sange. Samtidig ved hun også ekstrem meget om historien indenfor rockmusik og mange andre bands.
Maria har aldrig været en aktiv pige, indtil hun startede til rideterapi, hvilket gjorde, at hun blev normalvægtig igen. Hun er stadig kun aktiv når hun rider, men bagefter ridning bliver hun træt og sløv i kroppen, hvorfor hun også holder sig meget for sig selv i frikvartrene når de andre ellers spiller bold på banen.
Hun har altid haft det svært med sociale relationer, og har fundet sin egen måde at kunne være blandt mange mennesker på, nemlig at have sine høretelefoner på. På den måde kan hun selv styre hvor meget hun skal være med i samtaler, lytte og snakke. Hvis det bliver for meget for hende skruer hun nemlig bare lidt op for musikken.
Hun er blevet god til at styre sine følelser når hun bliver sur, da hun var yngre havde hun rigtig svært ved at komme ud af affekt, hvor at hun i dag selv kan trække sig, når hun mærker det bliver for meget. Det er også med til at gøre, at hun har meget færre konflikter i klassen og hjemme hos mor.
Maria snakker mest kun engelsk, undtagen når hun er til rideterapi og derhjemme. I skolen og til arrangementer foretrækker hun kun at snakke engelsk. Det er også det sprog hun er bedst til at skrive på. Det gør også, at hun har sværere ved at skrive på dansk. Dog snakker hun helt fint dansk.
Maria har igennem rideterapien fået opbygget forståelsen af empati, som hun førhen ikke har haft. Men at være sammen med hesten har gjort, at hun kan tage at bruge den empati hun har for den, over til når hun er i klassen.

# data[].attributes.body
Psykiatrifonden.dk

Sundhed.dk

Autismeforeningen.dk

Centerforautisme.dk

Molis.dk

# data[].attributes.body
Find selv mere viden om handicap konventionen, og beskriv i padlet de vigtigste pointer der er værd at vide om handicapkonventionen når du arbejder med børn, unge og voksne der er udviklingshæmmede/har en psykisk funktionsnedsættelse/er udviklingshandicappede.

Handicapkonventionen blev vedtaget af FN i 2006, en konvention om rettigheder for personer med handicap. Konventionens formål er at sikre, at personer med handicap har samme rettigheder som alle andre mennesker. Retten til at blive gift, gå i skole, få et arbejde.
Konventionen omfatter alle personer med et handicap, som har svært ved at deltage i samfundet på lige fod med andre.

Alle mennesker er noget værd.

Alle har ret til selv at bestemme over deres eget liv.

Alle skal have muligheder for at være med i samfundslivet.

Samfundet skal være tilgængeligt for alle.

# data[].attributes.headline
Lav en skriftlig beskrivelse/profil af en af personerne i ’Undskyld vi er her også’.

# data[].attributes.subject
Lav en skriftlig beskrivelse/profil af en af personerne i ’Undskyld vi er her også’.

# data[].attributes.body
John er 35 år og bor til dagligt på bostedet Lykkebo. John har downs syndrom, hvorfor han har boet på Lykkebo de sidste 8 år, sammen med andre personer, som ligeledes har downs syndrom.
John arbejder til dagligt i beskyttet beskæftigelse, hvor han lige nu fungerer som journalist på Firkantens lokalradio, som den beskyttede beskæftigelse hedder. Han er især glad for at snakke om sport, især fodbold, i lokalradioen.
Faktisk tager John, hans far og en af medarbejderne fra Lykkebo til fodboldkamp to gange om måneden, de holder nemlig med Lyngby BK. Det gør også, at Johns forhold til sine forældre er meget tæt, trods han bor fuldtid på Lykkebo.
Det er tydeligt at se på John, at han har downs syndrom, han har de helt klassiske ansigtstræk med et rundt ansigt, skrå øjenspalter, lav næseryg og små øre. Ligeså har han en væksthæmning der gør, at han ikke er særligt høj. John har også lavt stofskifte, og med hans søde tand, er han fra en tidlig alder blevet overvægtig.
John er ikke særligt begejstret for at være aktiv, og ser hellere sit snit til at sidde på sidelinjen og se på, når der er fysiske aktiviteter på Lykkebo eller på Firkanten.
Grundet Johns handicap, kan have meget svært ved at regulere hans følelser, hvorfor han til tider ender i konflikter med de andre på bostedet eller Firkanten. Det kan resultere i, at John kan blive meget sur, og trækker sig for sig selv. John er blevet bedre til, at trække sig, da han var yngre havde han meget svære ved at håndtere sådan en situation.
John elsker at være på Firkanten, for han har mange gode venner, som også arbejder der. Han kan godt lide at sidde og spise frokost med vennerne, hvor han altid er kar med en sjov bemærkning.
Han er generelt et meget socialt væsen, som virkelig nyder at bruge tid med dem han godt kan lide, dog kan han blive meget træt, hvis han flere dage i træk har været meget social, og der er sket mange ting omkring ham.
John har altid brugt mange bandeord i hans ordforråd, og har altid godt kunne lide, at bruge ord, som han selv fandt på. Johns store udfordring er, at han meget nemt glemmer ting. Det kan være han glemmer at lukke vinduet inden han går, glemmer at børste sine tænder, glemmer at han skal have sko på udenfor. Men han er rigtig god til at huske navne, oplevelser og samtaler.

# data[].attributes.body
Forklar og beskriv omsorgspligten?

I lov om social service §67 står der beskrevet, at det offentlige har en aktiv omsorgsforpligtigelse overfor personer med betydelig og varig nedsat fysisk og psykisk funktionsevne.
Hvis jeg fx er ansat på et botilbud for voksne, er det mig, der repræsenterer det offentlige, det vil sige, at et er mig, der skal yde den nødvendige omsorg.
Det er vigtigt at huske på, at selvom jeg tilbyder den nødvenige omsorg, er det ikke ens betydning med, at borgen har lyst til at tage i mod den. Her skal man huske på, at borgeren har den berettigede autonomi til selv at bestemme

# data[].attributes.body
Til idræt er Mikkel blevet uvenner med sin klassekammerat, over hvad den står i basketball kampen. Det får de to drenge til at blive rigtig vrede, så de råber af hinanden. Læreren prøver at snakke til de to drenge, og prøver på bedste vis, at fortælle, at det bare er et spil, og ikke betyder så meget om det står det ene eller det andet. Men Mikkel begynder nu at råbe af læreren, hvor læreren vælger at tage om Mikkels arm og gå ud i omklædningsrummet imens han holder om hans håndled.

Efter episoden til idræt har Mikkel fortalt sine forældre hvad der er sket. Mikkels forældre ringer derfor til skolen, for at høre, om hvad der helt præcist skete.
Det fortæller læreren til sin kæreste derhjemme når han har fri. Han fortæller, at Mikkels forældre har ringet til skolen, og han fortæller ligeledes om episoden til idræt.
Når han fortæller sin kæreste om episoden, beskriver han de to drenge, hvortil de blive nævnt ved navn.

Der skal vælges elevrådsrepræsentanter, i Mikkels klasse, til elevråddet.
Da der er fire, der gerne vil være elevrådsrepræsentant og der kun er to, som kan være det, beslutter læreren, at der skal være en afstemning. Alle elever skal skrive ned på en seddel hvem de synes der skal være elevrådsrepræsentanter. Da der bliver talt stemmer op, viser det sig, at alle har fået lige mange stemmer. Læreren beslutter derfor, hvilke to elever som skal være repræsentanter. Dette gør Mikkel vred, da han mener, at det burde være eleverne der burde bestemme hvilke elever som skal være repræssentanter.

I skolen er der èn bestemt lærer i matematik, som altid skælder Mikkel ud. Hun mener, at Mikkel altid larmer, forstyrrer og ikke kan sidde stille. Det sker tit, at Mikkel bliver sendt udenfor døren, hvortil hun siger ”du kan komme ind igen, når du ikke forstyrrer undervisningen”
På lærerværelset fortæller hun til kollegaerne, om hendes frustrationer, omkring Mikkel.
Hun siger blandt andet ”Han har jo også ADHD, så det nemmere bare at sende ham ud for døren, han skal alligevel ikke bruge matematik til noget”.

# data[].attributes.body
1) Magtanvendelse

2) Tavshedspligt

3) Medbestemmelse

4) Menneskesyn

Maria på 13 år har en autisme spektrum forstyrrelse. Hun har et godt forhold til sin mor, og en dag spørger hun ind til, hvorfor at lærerne og pædagogerne blev nødt til at holde hende nede på jorden, da hun var mindre. Marias mor svarer, at da Maria var mindre, havde hun rigtig svært ved at håndtere sine følelser og vrede, og nogle gange kunne hun komme til at kaste med ting efter de andre børn og ødelægge ting, så derfor måtte lærerne blive nødt til at holde hende fast nede på jorden.

Der har været en konflikt mellem Maria og en anden fra hendes klasse.
De blev uvenner i frikvarteret, og læreren og pædagogen havde svært ved at tale dem til ro.
Da Marias klassekammerat bliver hentet, informerer læreren hendes far om, at hun har været i en konflikt med Maria, og hvad der var sket.

Da Maria og hendes klasse skal på hyttetur opstår der en udfordring hjemme hos Maria og hendes mor. Maria vil nemlig ikke med, da hun synes det lyder kedeligt. Hendes mor siger, at det skal hun da børn skal gå i skole, men Maria mener, at hun har lov til selv at bestemme om hvorvidt hun vil med eller ej.

Maria og hendes mor har snakket om, at det vil være en god ide, hvis Maria fik sig et fritidsjob når hun fylder 14 år. Derfor skriver Maria og hendes mor sammen nogle ansøgninger til supermarkeder og avisruter, som Maria kan aflevere.
Efter hun har afleveret sin ansøgning i supermarkedet, med sin mor, snakker chefen og souschefen om hvorvidt det er en god ide at ansætte hende en dag om ugen.
Souschefen mener nemlig, at fordi Maria har en ASF kan det blive en udfordring for hende og butikken, at have en ansat. Chefen mener, at det vil være en god ide at ansætte hende, da det handler om, at finde ud af hvad Marias styrker er, og så er han sikker på, at det nok skal være en god ide at ansætte hende.