# data[].attributes.body
Kuu - meie lähim naaber ja liigub tähtede suhtes taevasfääril, sarnaselt Päikesele

# data[].attributes.body
Noorkuu: Kuu ei ole nähtav, sest valgustatud osa jääb Kuu vastaspoolele.

Kasvav sirp: Kuu orbiidil liikudes suureneb nähtav valgustatud osa.

Esimene veerand: Nädal peale noorkuud on näha poolt Kuu kettast.

Täiskuu: Kaks nädalat pärast noorkuud on kogu Kuu ketas nähtav.

Kolmas veerand: Järgmise kahe nädala jooksul Kuu kahanev, läbides kolmanda veerandi.

Järgmine noorkuu: Tsükkel lõpeb ja algab taas noorkuuga.

# data[].attributes.body
Kuu ei muuda oma kuju ega mõõtmeid – Kuu ketas on alati täielikult olemas. Kuu ise valgust ei kiirga, vaid peegeldab Päikese valgust. Pool Kuu pinnast on alati valgustatud, kuid Maalt ei pruugi me seda alati näha.

# data[].attributes.body
Kuu ja Päikese näilised nurkläbimõõdud on ligikaudu samad, mistõttu näeme kaarekujulisi kasvavaid ja kahanevaid sirpe. Kuu valgustatud ja valgustamata osa piirjoont nimetatakse terminaatoriks. Terminaator on öö ja päeva vaheline piirjoon Kuul. Kuna Kuul puudub atmosfäär, on üleminek järsk ja hämarikku ei ole.

# data[].attributes.body
Kuu tõeline tiirlemise periood, mida nimetatakse sideeriliseks kuuks, on 27,3 päeva. See on aeg, mis kulub kuul, et jõuda samasse kohta taevasfääril, kui vaadata seda tähtede suhtes.

# data[].attributes.body
Sünoodiline kuu on pikem kui sideeriline kuu, sest Maa tiirleb samal ajal ümber Päikese. Seetõttu peab Kuu oma orbiidil samasse faasi jõudmiseks liikuma veidi rohkem kui ühe täistiiru. See on sarnane põhjusele, miks päikese-ööpäev on sideerilisest ööpäevast veidi pikem.