# data[].attributes.body
1. Tyskerne "besættelse" var meget pludselig, og havde stor indflydelse på hverdagen. Der var mange som var i mod tyskerne, men også nogle der godt kunne lide dem.

2. Miljøet er ret pænt og bliver ikke så meget påvirket, fordi de er i overklassen. Vi ser ikke så mange andre miljøer. Nogle af personerne i filmen var meget imod tyskerne, og ville næsten ikke snakke med dem. Der var også nogle som var med dem, eller kunne se muligheder, for at f.eks. at tjene penge.

Personer:

Aksel (søn til faren)

Micheal (soldat og søn til faren)

Helene (pige der tager dem i mod)

Agnes (moster)

Duncan (engelsk statsborger)

Sønnen

Karl (direktør skov, faren i huset)

Gustav (svenskeren)

Kurt (en gut på arbejdet)

Eva (moren)

Veronica Fischer (gammel klassekammerat)

Frantz (Veronicas mand)

Eskebjerg (politimesteren og karls ven)

Svend (tjenestepigens søn)

Tjenestepigen

Knud (ham der spiller trompet)

Ove Steffensen (soldat der godt kan lide tyskerne)

Louise (tjenestepige)

Willi Lismal (ubådskaptajn

Henrik (soldat som er imod tyskerne)

Bang (minister)

3. Filmiske virkemidler:
- Reallyd
- Overlægningsmusik
- Perspektiv (frø og fugl)
- Håndholdt kamera (man føler, man er fluen på væggen og er med i filmen. Et eksempel er, da bomberne bliver sprunget ryster kameraet, hvilket giver en realitets følelse)
- Nærbilleder
- Rigtig lyd fra 1940 (gør filmen mere realistisk)

# data[].attributes.body
Min mor var tyskertøs:

1.     Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde?:

Fortæller - historisk viden

Interviews - personlige fortællinger fra 2 ”tyskerbørn”

Interview med en ekspertkilde (professor)

Skaber sympati for tyskerpigerne (normale, forelskede, upolitiske)

Neutral tone - oplyser om begivenheder

2.     Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

Inge - fortæller historien om hendes mor og far

Inges mor (Olga) - hun fremkommer som minder og billeder fra Inges kommode

Inges far - tysker, fremkommer også som minder i form af breve

Anette Warring - professor

Hellmut - fortæller historien om hans mor og far

Hellmuts far - fremkommer som minder i form af billeder

Hellmuts mor - fremkommer som minder i form af billeder

3.     Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

Faktakoder:

Arkivbilleder (gamle fotos og videooptagelser i sort-hvid fra besættelsen)

Breve og avisartikler (førstehåndskilder)

Interviewpersonerne er kilder

Voice-over-fortæller (skaber autoritet over fortællingen)

Ekspertkilde (professor i historie)

Fiktionskoder:

Underlægningsmusik (trist og mystisk)

Voice-over

Rekonstruktion (hvor vi ser Inges mor og tyskeren, som giver hende blomstrer)

Nærbilleder

# data[].attributes.body
Min mor var tyskertøs

1.      Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde?

-        Det gør at man får følelsen af at det føles mere oprigtigt, da man ser gamle klip, aviser, billeder mm.

-        Der bliver gjort meget brug af interview

-        Skaber sympati for tyskerpigerne (Normale, forelskede, upolitiske)

-        Neutral tone - oplyser om begivenheder

2.     Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

-        Inge - Mange penge - Møbler

-        Hellmut - Mange penge - Køkkenet

-        Anette Warring - Professor i historie

3.     Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

a.      Fakta koder

-        Arkiv klip - sort hvis

-        Voice over

-        Det gyldnesnit

-        Halvnær beskæring ved interview.

-        Breve, avisartikler osv. (Førstehåndskilder)

-        Interview

-        Ekspertkilder

b.      Fiktionskoder

-        Sørgelig Underlægnings musik

-        Rekonstruktion af de ”unge forældre der mødes”

-        Nærbilleder

-        OS klips

# data[].attributes.body
MIN MOR VAR TYSKERTØS:

1.Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde? Hvordan skaber man spænding om en begivenhed, vi rent faktisk ved, hvordan ender?

Fortæller - historisk viden

Interviews - personlige fortællinger 2 tyskerbørns historie

Interview - med professor

Skaber sympati for tyskerpigerne (normale, forelskede, upolitisk)

Neutral tone- oplyser en begivenhed

2.Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

Familien

3.Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

- interview

- fortæller

- arkivklip

-genskabelse

- underlægningsmusik

-

Fiktionskoder:

-       underlægningsmusik til at give sympati.

-       Rekonstruktion af ”unge forældre” der mødes

-       Nærbilleder

Faktakoder:

-       Arkivbilleder, sort-hvid klip/fotos

-       Breve og avisartikler

-       Førsteåndskilder

-       Voice-over-fortæller

-       Ekspertilde

# data[].attributes.body
Dramaturgi

Fortæller - Historisk viden

Interviews - Personlige fortællinger af to "Tyskerbørns" historier

Interview med ekspert + (professor). Ekspertkilde

Skaber sympati for tyskerpigerne (Normale som blev forelskede, ikke politiske)

Neutral tone - oplyser om begivenheder

Koder:

Fakta:

Arkiv billeder. (Videooptagelser og billeder)

Breve og avisartikler (Førstehåndskilde)

Voice over (Ekspert kilde)

Vidner, som børn af dem

Ekspertkilde

Fiktion:

Virkemidler

Underlægningsmusik

Rekonstruktion af scener

# data[].attributes.body
Dramatugi:
Drevet af interviews (personlige fortællinger)
Interview med en historie Professor.
Voiceover: Fortæller historiske facts.
Neutral tone.

Virkemidler:
Gamle billeder
Voiceover
arkiv (brev)
interviews

Faktakoder:
Mange arkivmatterialer; billeder/optagelser. (sort/hvid), Breve og avisartikler.
Førstehåndskilder (hovedpersonerne, breve)
Voiceover (skaber autoritet)
ekspertkilde (Annette Varing, Historisk professor)

Fiktionskoder:
sørgeligt musik, for at øge sympati.
Rekonstruktioner, (få, men nogle)

Personer:
Inge: barn af Olga
Olga: Mødte en tysk soldat (Heinz), de fik Inge da hun var 17, og han 21.
Heinz: Inges Biologiske far
Olgas danske mand: når han skændtes med Olga, kunne han finde på at ødelægge breve og billeder af Heinz.

Helmut:
Faren: kommunistisk tysk soldat.
Moren: Fru. Toftdal. enlig mor med 4 piger, da krigen startede. arbejdede som kartoffelskræller.

# data[].attributes.body
Hvidsten gruppen

1.Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde? Hvordan skaber man spænding om en begivenhed, vi rent faktisk ved, hvordan ender? Selvom man ved hvordan historien ender så udnytter de at vi ikke ved hvordan det kommer dertil. De giver os kun de informationer er givet til karaktererne undervejs

2.Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

Familien

-       Passiv modstand via dansk flag med det danske riges våbenskjold og traditionelt tøj

-       Overklasse

Axel Nielsen( rigtige navn ole)

-       Sabotør

Marius Fill

-       Far

-       Hjælper med sabotage

-       danner en gruppe modstandfolk

Gudrun:

-       Moren

Tulle: Har en datter med en mand fra byen

Bitten

Gerda:

3.Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

Fugleperspektiv på fed tysker sympatisør, for at få os til at se ned på ham.

Tætte vinkler inde i kroen for at skabe en tæt stemning mellem krogåene

# data[].attributes.body
1)      De bygger langsomt op for at vise det her med at alle ikke vil være en del af modstandsbevægelsen, men også at der er mange som bare venter på muligheden. De prøver at vise hvordan det hele kan ændres på et kort øjeblik, de går fra ikke-modstandsfolk til aktive-modstandsfolk hurtigt

2)      Vi har vores hovedperson Marius Fiil som ejer en kro, og han bliver kontaktet af en af hans venner, som har startet en modstandsbevægelse i Randers, han hedder Thorup. Vi har også Albert som har en meget stærk holdning mod Nazisterne, han er også dyrelæge. Så har vi de to brødre hvor Fiil vil gemme de ting som Englænderne vil sende, våben osv. Der også svend, som er mose ekspert.

# data[].attributes.body
1. Eftersom man kender slutningen, spiller de på de filmiske virkemidler, men beskriver også personerne på en måde, så man føler, at man får en forhold til dem, eller i hvert fald kan relatere til dem.

2. Vi befinder os en lille by i Jylland. Alle kender hinanden og de mødes tit på den lokale kro, hvor de snakker med hinanden og drikker øl. De er alle en del af en stor familie når de holder arrangementer sammen. Familierne er opbygget meget efter de stereotypiske mand kvinde forhold. Hvor kvinderne var i køkknet og mændene arbejde på gården eller andre steder.
Som modtager møder vi en stor familie med en masse navne. Dem vi bliver præsenteret til er

Personer:

Niels

Tulle (barn til Marius)

Thor

Marius (er hovedpersonen og bliver modstand mand senere hen)

Bitten (de små piger)

Gerta (de små piger)

Ebbe Larssen (arbejder for tyskerne)(bliver omtalt dårligt)

Buhls (statsminister)

Kirsten(tjenestepige)

Albert

Gudrun

Ule (er barn til Gudrun)

Tove (er barn til Gudrun)

Thorup(han gør modstand mod tyskerne)

Axel Nielsen (han laver undersøgelser på national muset, nej rigtigt vil han lave modstand mod tyskerne)

Andreas

Jens

Svend

Niels(bruger deres jord)

Gusta

Gulle (barnebarn til Marius)

3. Filmiske virkemidler:

Der er noget gammelt lyd i radioen (overlægnings lyd)

Meget dynamisk kamera

Der bliver brugt mange halvnær - nær billeder

Reallyd

Ligger meget fokus på ansigtsudtryk

Holdholdt kamera

Bruger noget baggrunds lyd

Bruger meget dynamisk kamera

Bruger også offscreen lyd

Dramatisk lyde

# data[].attributes.body
Hvidsten gruppen

Fokusspørgsmål:

1.     Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde?

Filmen fortæller om dannelsen af ”Hvidstensgruppen”. Den præsenterer personerne bag gruppen, og optakten til dannelsen.

2.     Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

I starten holder de 25 års sølvbryllup.

-       Niels

-       Tulle

-       Marius fill - Krog ejer

-       Gudrun - Marius kone (Laver mad)

-       Bitten - (Datter til Marius) Stuepige

-       Gerda - (Datter til Stuepige

-       Kirsten - Stue/køkkenpige

-       Helle - Noget med albert

-       Uva - Alberts datter

-       Tova - Aberts datter

-       Thorup.- Laver modstandsgruppe i randers. - Læge

-       Axel Nielsen - Ansvaret for Nedkastningsgruppe i Jylland

-       Albert - Dyrelæge

3.     Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

Normalperspektiv

Langsom klipning (indikerer rolig stemning i starten)

Neutrale farver (indikerer neutral stemning i starten af filmen, fordi der ikke rigtigt sker noget)

# data[].attributes.body
1.      Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde?

Det er for at vise hvordan modstandsfolkene, havde det, og hvilke svært beslutninger de skulle beslutte.

2.       Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

-          Overklasse - Kluk Kluk flasker var dyre dengang - Radio - Stort hus- Spiller kort med flere (lader til at de plejer at spille om ting, da der bliver sagt at det er godt at de ikke spiller om kroen) - De har hyret folk til at komme og spille musik - Stort engagement - Gæsterne er fint klædt på -

-          Personerne til engagementet har meget delte meninger om, hvad der sker med landet og tyskerne - De har altså forskellige meninger.

3.      Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

-          Panorering

-          Tiltning

-          Stemningsbilleder

-          Mastershot

-          Baggrundsstøj

-          Musik

-          Der bliver filmet meget af personer i halvnær

-          Håndholdt kamera

# data[].attributes.body
1) Dramaturgi
Fortæller meget ud fra personernes følelser - vi får personlige historier fra familien.
Vi får meget sympati med hovedpersonerne (de gode modstandsfolk mod de onde tyskere - klassisk fortælling).
Lang intro - viser at de er helt normale mennesker med meget at miste.
Får hørt mange overvejelser for og imod tyskerne - mange holdninger i lokalsamfundet.

2) Personer og miljø
Marius Fiil - faren, lederen, kroejer
Gudrun Fiil - støtter modstandskampen, klassisk husmor
Stor familie med flere store børn som også engagerer sig.
Thorup - modstandsmand fra Randers
Aksel Nielsen - modstandsmand fra Kbh
Samler en modstandsgruppe af folk der tidligere har talt mod tyskerne (fx dyrlægen)

Øvre middelklasse - traditionel jysk landsby miljø. Landligt miljø - lille samfund - alle kender alle.

3) Filmiske virkemidler
Nærbilleder bruges meget
Tæt stemning i kroen (obstruktion af kameraet)
Håndholdt kamera - feststemning og dans

# data[].attributes.body
1. Man vil gerne fremvise, hvordan helt normale borgere lige pludselig bliver modstandskæmpere. Her bliver der også vist folk der tvivler på om det er den rigtige vej. Der bliver derfor bygget op til en modstandskamp bestående af helt tilfældige folk.

2. Personerne bliver fremvist som meget normale individer. Vi ser dem også holde fest og andre ting. Miljøet bliver også fremvist meget fredeligt, da der ikke er tyskere ude hvor de er, da det er ude på landet.

Marius Fiil: Han er hovedpersonen og han ejer en kro i Hvidsten. Det er Marius som skaber hvidstensgruppen.

Thorup: Han er den som giver Marius Fiil ideen, da han i Randers er begyndt at samarbejde med modstandsfolk.

Albert: Han kan ikke lide tyskerne, han er også dyrelæge

De to brødre som hugger træ: De tilmelder sig også hvidstensgruppen.

Svend: Han arbejder i mosen og tilmelder hvidstensgruppen.

3.Meget håndholdt kamera

Kolde og varme farver.

Nærbilleder bruges meget

reallyd

# data[].attributes.body
virkemidler;
dramatisk musik
halvtotale billeder for at skabe mystik omkring personerne, da konen blandt andet ser tvivlsom ud i nogle af dem.
håndholdt kamera

dramaturgiske virkemidler;
nær billeder gennem det meste af filmen

Menesker
Marius Fiil: Kroejer, familiens far, organiserer hvidstensgruppen. Ryger konstant pibe. Først lidt skeptisk om at involvere sig selv i modstandsbevægelsen. stopper uenighederne ved sølvbryllupet.
Gudrun: moren, arbejder altid, og har noget at skulle havde sagt overfor Marius (sin mand) Støtter gerne modstandsgruppen.
Tulle: Den ældste datter, gift med en fra tuborg. Har selv en lille datter, men bor hjemme.
Gerda: Mellemste datter, hjælper til med at servere.
Bitten: den mindste datter, rødhåret. Går stærkt ind for at støtte modstandsbevægelser.
Niels: Sønnen, har været på landbrugsskole. Joker en del.
Thorup: Læge, bor i Randers. Er med i Randers' modstandsbevægelse. Får Marius til at blive modstands organiserings mand.
Albert: Dyrelægen, råber efter Tyskerne der kommer forbi.
Erna: Er lidt med tyskerne, og mener at det ikke er værre end at de allierede havde fået overtaget i Danmark. Har to sønner, som vil melde sig til modstandsbevægelsen, hvilket hun ikke vil tillade dem. Mener at modstandsbevægelsen er vanvittig.
Thorval: Ernas søn, ville melde sig til modstandsbevægelsen, men måtte ikke for sin mor. Var med til at grave tørv.
Niels nr. 2: Er med til at grave tørv. Vil gerne tilbyde sit land, men vil ikke selv deltage.
Axel Nielsen: Kommer fra København, for at starte en modstandsgruppe. Mere høj i hatten, end Jyderne.

# data[].attributes.body
Flammen og citronen

Fokusspørgsmål:

1.     Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde?:

Filmen fremstiller modstandsbevægelsen meget dramatisk og hemmeligt.

2.     Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

-        Citronen (Jørgen) - Hjælper med brændstof til sabotører

-        Flammen/Bent (Rød håret - Dusør 10.000kr.)

-        Østergaard petersen (Nok en stikker - blev slået ihjel)

-        Redaktør gaust (Nazistisk redaktør) - blev slået ihjel

-        Aksel Winther (Politi advokat) - Har kontakter til englænderne, organisere jødernes flugt ud af landet, udtager ordrer fra England.

-        Bob (Veteran fra vinterkrigen i Finland)

-        Lillebjørn god til våben

-        Vinhandleren - sælger informationer

-        Bananen - tidligere bokser

-        Carl -

-        Heinrich og Teddy - Studenter

-        Cap - Tidligere nonne i Belgien, bliver beskyttet af Bananen.

-        Karl Heinz hoffmand (Gestapochef)

-        Ketty selmer.- modegfotograf - Kurrer stockholm - kender vinhandleren

-        Lis - Værtinde

-        Helmer - lis mand

-        Hort hilner.. Spion

3.     Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

Arkivbilleder

Voice-over

Underlægningsmusik (mystisk og dramatisk)

Mørke farver giver en mystisk effekt

Forstærket reellyd (mere dramatisk)

Nærbilleder

Ultranær

# data[].attributes.body
1.Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde?

Det får det til at virke som en dokumentar. Normalt når man ser en dokumentar, så forbinder man det med noget fakta. Men den er både lidt dokumentar og spillefilm, som skaber mere spænding og drama. Og det gør at det bliver interessent at se på.

2. Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

Carl: Studenter

Bananen

Smalle: han taler meget.

Jørgen

Hoffman

Bent (Svend Christensen): Kriminalbetjent. Han er nærtagende, han er meget interesseret i hvad folk ved om ham.

Ketty Selmer - Mødes på bar - modetegner og fotograf. Hun tror Bent vil i sengen med hende og at hun er the shit.

Man kan sige at personerne i filmen er middelklassen, da de sidder i fint jakkesæt på cafeen

De har biler som ser ud til at være moderne i deres tid. Men vi ved at Bent bor i en kælder hos dem han bor hos

3. Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

Overlægningsmusik

Super total beskæring

Belysning - mand kan ikke ses - lyse farver

Fugleperspektiv - tiltning

Op ad trappe panorering + tiltning

Voice over

Mastershot - i bil

Zoom

Forstærket lyd på pistol

Arkivbilleder

Stemningsbilleder

Meget mørk om hemmelighedsfuldt

# data[].attributes.body
1.       Dramaturgi:

I filmen skabes der for eksempel spænding ved at vi har en form for nervøsitet/usikkerhed i hvad der kommer til at ske. Det skabes også ved at de hele tiden laver ting som er meget risikable. Vi bliver også introduceret for nye karakterer tit.

2.       Miljø og personer:

Hovedpersonerne Flammen og Citronen

Flammen hedder rigtig Bent, men bruger aliasset Svend Kristensen, og er kriminalbetjent

Citronen hedder Jørgen, og han var med til at starte gruppen.

Bananen, en del af gruppen og tidligere bokser.

Lillebjørn og storebjørn, en del af gruppen, specialiserer i våben og kvinder.

Karl Heins Hoffman, Gestapochef i Danmark.

Axel Winther, Politi Advokat og leder af gruppen og modtager direkte ordre fra Storbritannien.

Katty Selmer, hun er en mystisk kvinde, som formentlig arbejder for Winther og kommer formentlig også til at have en specielt forhold til Flammen.

3.       Filmiske virkemidler:

I begyndelsen af filmen og senere bruger de voice over, hvor Flammen snakker om hvorfor, hvem personerne er osv.

# data[].attributes.body
1) Dramaturgi
Indre synsvinkel hos hovedpersonen (voice over)
Viser en voldelig side af modstandsbevægelsen. To kendte modstandsmænd som vi er stolte af, men viser også de problematiske sider af modstandskampen.
Handlingen har fokus på mystik (krimiagtig) - meget fiktionaliseret version af de virkelige personer.

2) Miljø og personer
Hovedperson - Flammen - rødhåret - Bent
skyder ikke kvinder, villig til at begå vold, "nazister er ikke mennesker", drevet af had, vil undgå menneskelige følelser, (fortæller falske navne, titler - han er eftersøgt)

Citronen - aldrig dræbt nogen, men aktiv modstandsmand (sprængstoffer, mellemmand, sabotør), god ven til Bent, har kæmpet længe og presser sig selv meget, kritisk overfor sine opgaver.

Winther - giver ordrerne (politiadvokat)

Ketty Selmer - Modstandsdame, mystisk, Flammen er interesseret i hende.

Hoffman - Gestapochef i DK
3) Filmiske virkemidler

# data[].attributes.body
1. Filmen er opbygget, så man hele tiden har følelsen af usikkerhed. De ved ikke om dem de likviderer rent faktisk er stikkere, eller om det er en fælde. Filmen opbygger mere spænding over tid.

2. Miljøerne er er en blanding mellem offentlig og privat, hvilket er smart, for tyskerne forventer ikke de er så tæt på dem. Miljøerne er ret stereotypiske for hvordan personerne er.

Personer:

Bent (har rødt hår og har en stor dusør på ham (udgiver sig for at være sved Kristensen(kriminel betjent)))

Jørgen (citronen)

Aksel (advokat og den vigtigste i grupper. Han hjælper jøder med at flygte væk fra Danmark )

Bob (skolelærer)

Storebjørn (god til damer og er altid klar til at feste )

Lillebjørn (god til at skyde)

Bananen (tidligere bokser og skal beskytte)

Vinhandleren (mellemmanden og sender oplysninger videre )

Heinrich

Karl (ham der jager dem, kæmpe masse morder)

Ketty (dame han ser på en bar og er gift. Hun er "modetegner og fotograf" men hun er faktisk kurre)

Lis (værtinde Bent bor i deres kælder)

3. Vi ser gammel billeder/videoer
Overlægnings lyd
Baggrunds musik/lyd (for at gøre det spændende)
Mange nærbilleder (for at skabe spænding)
Forstærket reallyd i opgangen
Meget mørkt belysning

# data[].attributes.body
Flammen og citronen.

1.     Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde? Hvordan skaber man spænding om en begivenhed, vi rent faktisk ved, hvordan ender?

Personlig vinklet. 2 mænd der dræbte stikkere i København og Nordsjællandsområdet.

2.     Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

Flammen- Bent ”Svend Christensen” Dæknavn

Skyder ikke kvinder

Meget Rødt hår

Undlod at skyde en kvinde som senere stak 2 mere

Vil ikke se ansigtet på dem han skyder

Citronen- Jørgen,

Han virker ikke glad for at skulle dræbe tysker. Har det ikke godt med hvad han laver.

Tyskerne indtog hans by.

Medicinmisbrug

Politiet

Hjælper med modstanden

Ambulancefolket

Storebjørn

Damernes væn

Lillebjørn

Våben manden

Smalle- taler meget

Bananen

beskytter en eller anden

Karl hoffmand

Gestapo

Ketty Selmer

Fotograf?

Kurer København-Stockholm

Lis

Mor til flammen

Helmer

Far til flammen

3.     Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

Arkiv film

Underlægningsmusik

Mørke klip/scener giver en mystisk og ukendt effekt.

Voice-over

Kontrastklip- lyse muntre klip/dystre mørke klip.

# data[].attributes.body
1. Man vil gerne fremstille hvordan det var at være med i modstandsbevægelsen og de psykiske problemer de kunne få. Også at man kunne blive i tvivl om deres formål og hvorfor man egentlig gør det samt den tvivl der kunne forekomme når man ikke var sikker på om man dræbte den rigtige.

2. Hovedpersonen i filmen er flammen men filmen fokuserer på både flammen og citronen
- Alle samtaler er meget kortfattede, hvilket gør relationerne kolde

3.
- Starter ud med noget der ligner reelle klip hvilket er en autencitetsmarkør.
- Uhyggelig musik før en aktion.
- Ikke meget samtale, mest handlingerne der snakker for sig selv, sammen med fortællerstemmen (flammen)
- lyset er meget koldt og mørkt.

# data[].attributes.body
1. Hvorfor ville man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde?
man ville gerne vise deres grusomhed, og hvordan de udførte deres måde at lave modstand på.

Hvordan skaber man spænding om en begivenhed, vi rent faktisk ved, hvordan ender?
Man skaber spændingen ved at vide hvordan de gjorde og ved hjælp af måden deres "missioner" blev udført

2. Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

jørgen (citronen)

bent (flammen) (hovedperson)

Ketty Selmer (Kurer)

Hoffmann (gestapo chef)

Aksel (advokat eller noget. Han organiserede Jødernes flugt ud af Danmark)

Vinhandleren (Sælger informationer videre)

Man ser både deres menneskelige side, men de siger også at nazisterne ikke er mennesker som viser os deres "barske" side. miljøet bliver og fremvist som værene barskt og koldt

3. Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

Sort/hvid. Flashbacks. Høje lyde ved affyring af skud. Meget kolde farver. voiceover (fra flammen næsten hele filmen)
forstærkede reallyde for at gøre det spændende og lidt spændings musik
Nogle gange bliver personerne mørktlagt for at gøre dem mystiske.

# data[].attributes.body
1. Man giver menneskeligfølelse til hovedpersonerne, så vi kan identificere os selv. Man ville gerne problematisere, hvornår det er etisk korrekt/forkert at skyde stikkere.

2. Personer og miljøet

Barskt miljø, hieraki

Dansk politi: Landsforrædere

Flammen/Bent: Kriminalbetjent. Bor i en kælder hos en værtsfamilie: Lis og Helmer. Fik besked på at dræbe en kvinde, men kunne ik få sig selv til det. "Jeg glemte at det ikke var mennesker vi skyder, det er Nazister"

Citronen/Jørgen: Ekstrem modstand. Hjælper englændere med at komme til dk Tager piller for at holde sig vågen. Har aldrig slået ihjel før. Fandt modstandsgruppen i en radiobutik. sætter spørgsmål ved at skyde Tyskere, når modstandsgruppen var imod danske Nazister.

Bob: Skolelæren/den kloge

Storebjørn: Klar til fest og damer

Lillebjørn: Gode til våben

Vinhandleren: Udveksle oplysninger

Bananen: beskytter cap

Axel Winther: Overkomandør, Kommunikerer med englænderne. Ved mere end de andre, skal godkende alle missioner. Er den eneste som selv må lave missioner.

Smalle: snakker meget

Cap: Tideligere nonne, har sin egen gruppe i Belgien

Karl heinz Hoffman: Jager den lille gruppe, bliver omtalt som Danmarks største massemorder.

Ketty Selmer: hun er kurer. Tager breve med over grænsen (Stockholm-København). Siger hun er modetegner. Gift som proforma.

3. Dårlig belysning for at skabe mystik.
Nærbilleder for at vise reaktion.
Farvefilter
Voiceover
B-rolls (sorte/hvid-billeder)
Ikke diegetisk lyd

# data[].attributes.body
1) Dramaturgi
Vigtigt at gøre det underholdende ved at følge konkrete personer med med forskellige relationer til begivenhederne og til tyskerne.

2) Miljø og personer
Overklassefamilie - følger familien, families vener, tjenestefolk, militærpersoner, farens fabrik
Økonomisk frihed og forbindelser - de har det sikkert i forhold til mange.
Den tyske besættelse er dog stadig en uforudsigelig faktor (giver følelsesmæssig usikkerhed - giver splittelse i familien)

3) Filmiske virkemidler
Lyse varme farver - hygge og fred
Køligere nuancer ved konflikt
Få "actionscener" - håndholdt kamera + forstærket lyd
Nærbilleder af de danske symboler/overklassemiljø

# data[].attributes.body
De forbandede år.

1.      Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde? Strandvejsfamilie. Overklasse. Hverdag for dem.. De bliver forstyrret af tyske krigsfly.

2.      Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?
Aksel: søn af husets familie,

Husmor Eva (Bodil):

Husfar Karl (hr. skov): er direktør for et firma der handler med udlandet især England. Pynter på sin fortid.

Militær mand Michael (Andersens fra 9. april):

-          Ærlig, Giver ik en fuck om sin familie.

-          Begyndelse af venskab med tysker Wili

-          Kæmpede i vinter krigen

Svend:

-          søn af stuepige

-           kommunist🇨🇳.

Knud Skov (søn af husfar): spiller trompet

Wili: tyskersoldat han er officer og ser ikke han er fjenden. Ubåds kommandør
Veronika:

Franz:

Annelise:

Agnes:

-          Datteren

Sara

-          direktørens sekretær

Handelsministeren:

-          Holder med tyskerne

Miljø

Rigmands famille på strandvejen. Vi starter handlingen på et sølvbryllup. Hele huset har forskellige Holdninger på den tyske besættelse.

3.      Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

I starten er det meget stille billeder. Roligbaggrundsmusik

Holdholdtkamera til at skabe autenticitetsmarkører

# data[].attributes.body
1.       Dramaturgi:

Danskerne bliver fremstillet som ofre, og tyskerne som de onde. Den danske øvre klasse samarbejder med tyskerne. De har alle sammen forskellige meninger i forhold til tyskerne og hvordan forholder sig til dem.

2.       Miljø og personer:

Personerne bliver fremstillet som normale mennesker med følelser, familie, venner, som ikke ved hvad de skal gøre ved situationen, de er meget rystede.

Der bor også flere familie/personer i huset.

Kaotisk miljø.

Svensk kvinde og mand = Veronica og Frantz Fisher

Militær mand/Premier Løjtnant = Michael Skov

Direktørens navn = Karl Skov

Politimester = Eskebjerg

Musikdrengen = Knud

Næstkommanderende på det som smadrede frankerne = Willi Lismal

Michaels ven/Premier Løjtnant = Mikkel Holm

Skovs andre børn = Helena og

3.       Filmiske virkemidler:

Trist og forvirrende musik da tyskerne besætter.

Natur musik/fugle der pipper i baggrunden da de holder udendørs fest.

# data[].attributes.body
De forbandede år

1.      Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske

måde?

For at skabe et klart indblik, i de forskellige typer der fandtes i den danske overklasse i tiden af besættelsen. Dem der samarbejder, dem der var i modstand og dem midt i mellem. At vise de typiske vanskeligheder man kunne opleve i besatte Danmark selv som medlem af overklassen. Man kan se mange forskellige typer.

2.      Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

De er fremstillet som folk fra overklassen, da de er i meget fine forholdt (hus, tøj møbler osv) Der bliver brugt ældre ord som er meget fine. Men de har forskellige holdninger til besættelsen. Fks. Sønnen Aksel, er meget imod besættelsen, og synes at Danmark ikke skal overgive sig.

3.      Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

·        Eshot i starten - dette er med til at give en stemning for klippet,

·        flyvende kamera, nede fra og op er med til at vise at det er noget der er højt.

·        Forstærket lyd, når flyvemaskinerne kommer. Glas ryster--> fly kommer.

·        Kamera bevægelse når de kører som er med til at vise hvad der sker rundt omkring.

·        Panorering

·        Fluen på væggen

·        Krydsklipning

·        Tiltning

# data[].attributes.body
De forbandede år:

Fokusspørgsmål:

1.     Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde?:

Den viser hvordan de rige også blev påvirket af besættelsen ligesom de fattige. Filmen fremstiller politikerne og politimænd som sympatisører for tyskerne. Nogle af direktørerne vil gerne producere for den tyske krigsindustri. Mens faderen gerne vil komme igennem besættelsen uden at samarbejde med tyskerne. Filmen bliver også gjort mere dramatisk ved at der kommer en tysker til bryllup og at jøderne bliver anholdt.

2.     Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

Michael - sur på far, føler sig forrådt af regeringen

Moster Agnes

Valdemar

Aksel - han vil gerne hjælp og være værdig til at overtage fabrikken fra far

Duncan - engelsk statsborger

Far (direktør) - rolig og erfaren

Konen Eva - betænksom

Frantz - jøde med tysk statsborger, lidt syg i hovedet

Veronica - jøde med tysk statsborgerskab

Svend - søn til køkkendamen og var soldat i Moskva og Spanien.

3.     Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

Eksplosioner (autencitetsmarkør)

Hurtig klipning (understøtter og skaber spændingen)

Håndholdt kamera (når vi ser eksplosioner, skaber en krigsstemning og er autencitetsmarkør for en krigsfilm)

Underlægningsmusik (lige når Danmark bliver besat, skaber en trist stemning)

Lyse farver (understøtter den gode stemning til bryllup)

# data[].attributes.body
1. Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturiske måde
- Der var mange forskellige holdninger til samarbejdspolitikken så derfor vil man gerne fremstille en film der viser forskellige sider
- ved at bruge enkeltpersoner kan publikum bedre forholde sig til den historiske begivhed

2. Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet og hvorfor?
- Personerne har hver deres individuelle historie i løbet af filmen. De udlever hver deres reaktion på samarbejdspolitikken.
For at give et mere nuanceret billede af krigen og besættelsen.
Der er generelt varme farver, når de barer lever deres liv, men det bliver køligere når soldaterne træder ind i billedrammen og der bliver talt om krigen
eksempler:
- Michael er først imod tyskerne, men bliver venner med en af dem
- Helene flirter med tyskeren så hun bliver i slutningen stemplet som tyskertøs.
- Karl skov er faren og direktør. han forholder sig passivt til hele situationen og sætter sin familie før alt andet. Har forskellige forhold til sine børn.
- Aksel er modstandsmans fra starten af.

3. Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?
skildrer det gode og det dårlige ved hjælp af farverne:
fx i beklædning. til deres fest er tyskernes tøj sort og ham der holder talen har også lidt sort tøj på, og de opfører sig begge positivt overfor Tyskland

# data[].attributes.body
1. Hvorfor ville man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde?

for at vise at man ikke stod sikkert som dansker i denne periode selv om man var i overklassen. de har meget delte meninger om hvordan de skal forholde sig til tyskernes besættelse.

2. Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

personer
Aksel: kæk. Søn af direktøren. Ville føre fabrikken videre efter hans far

Søn fra militæret: syntes regeringen holdte militæret for nar, sur på direktøren fordi han sendte ham på kostskole

Helene:  datter til direktøren

Eva: konen

Kurt: Direktørens kollega

To yngste sønner virke lidt ligeglade

Frantz og veronica kone er tyske jøder som bliver taget sig af direktøren og hans familie

Direktøren har 4 sønner og en datter

Svend: stuepigens søn

Knud: en af de to yngste sønner. Spiller musik.

Valdemar: den anden af de to sønner. Spiller trommer.

Direktøren. går op i at virksomheden kommer sikkert igennem krigen

Miljø:
Et sikkert miljø grundet deres økonomi og forbindelse dog stadig skrøbeligt fordi tyskerne er utilrængelige

3. Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?
mange nær billeder, håndholdt kamera, varme farver (fordi de er i overklassen og derfor er mere sikre), over-the-shoulder-shot (de fleste samtaler), mange klip, forstærkede reallyd når fx kommer fly og action.

# data[].attributes.body
1) Man har valgt personer som bliver ramt af det, og derfor vil man belyse problematikken ved samarbejdspolitikken.
De har stor kontrast mellem Danmark og Tyskland, fx ved sang i starten, og tyskerne som flyver ind over. De vil visse problemerne i hverdagen for privilegerede mennesker.
2) De er overklasse,
Karl, faren er naiv, han ser ikke alvoren i jødernes situation, og tror ikke på at danskerne vil hjælpe tyskerne. Han er direktør i firmaet Elektrona(?), og ønsker at komme gennem besættelsen med firmaet i behold. Han mødes med venner(bl.a. handelsministeren), hvor de diskuterer hvordan de skal gøre netop det. Karl vil ikke lade sine børn udsætte sig selv for farer for at hjælpe andre.
Eva, moren har bl.a. Jødiske venner, og ser hurtigt det umenneskelige i noget af det besættelsesmagten gør, og er meget sympatisk overfor jøderne.
Aksel han har en stærk holdning til det hele. ( den ældste bror) Han tilbyder straks at sejle jøderne over til Sverige, og at kører Englænderen til en lufthavn.
Helene er datteren i huset.
Knud og Valdemar er De to yngste sønner. De spiller begge jazz.
Michael er officerer, halvbror ( kun farens søn). Hans mor var alkoholiker, og han blev sendt på kostskole. Han kan ikke lide sin far.
Svend er stuepigens søn og kommunist. Han er stærkt imod besættelsen. Han er interesseret i musik, og lun på Helene. Han kritiserer (ikke åbent) Karl for at være typisk kapitalist.
Veronika er Jøde, med tysk statsborgerskab. Hun er Evas veninde, og halvt svensk. hun ønsker at komme til sikkerhed i Sverige med sin mand (eller bror?) Franz.
Franz er meget bange for hvad der skal ske med dem. Stoler ikke længere på myndighederne. Da politiet kommer for at hente dem, hæver han en pistol.

3) håndholdt kamera ved bombning
reallyd
underlægnings musik ved fx der hvor man for at vide at jøderne sendes væk.
hurtig klipning ved stressende situationer.

# data[].attributes.body
1.     Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde?

Den viser en vinkel af Danmark man ikke snakker ret meget om. Danmarks regering bliver set som tumper, mens soldaterne bliver udstillet som naive for at slagte tyskerne.

2.     Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?
Miljøet bliver fremstillet som ubehageligt, ved brug af nedtonede farver og underlægningsmusik

Kolding - vi får ikke så meget at vide om ham endnu, han er gode venner med Justesen og Nørreskov, men han dør senere.

Justesen - ham der vil være læge

Nørreskov- kærlig over for sin kæreste

Lundgren - god til at skyde, venner med Andersen

Lassen - dårlig skyder, mobbeoffer for Andersen

Andersen - Københavner der er lidt for smart.

Bundgaard - motorcykelmand, pessimistisk

Gram (stueformand) - har meget passion for militæret.

3.     Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

Nærbilleder for at vise følelserne

Arkiv klip (autencitetsmarkør for en krigsfilm)

Reel lyd (skaber realisme)

Ikonografi (våben, en autencitetsmarkør for krigsfilm)

Over the shoulder (fremhæver sekondløjtnant som lederen)

Frøperspektiv (for at fremstille soldaterne mere magtfulde)

Underlægningsmusik (mere spænding)

Ultranær (bruges til at vise vigtige elementer)

# data[].attributes.body
1.Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde?

Så det er nemmere at følge og flere kan lære historien af vores land. At man kan forstå hvordan krig er, og hvordan det var på det tidspunkt, også i Danmark. For at vise hvor voldsomt og hårdt er at man skal ud og kæmpe, og chancen om at man kan dø når som helst.

2. Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

Miljøet er dårligt, da personerne er i konstant pres.

3. Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

Start: Nærbillede i bil = viser følelser, forstærket mortorlyd

# data[].attributes.body
1.Hvorfor vil man gerne fremstille den historiske begivenhed på lige præcis denne dramaturgiske måde?

Så det er nemmere at følge og flere kan lære historien af vores land. At man kan forstå hvordan krig er, og hvordan det var på det tidspunkt, også i Danmark. For at vise hvor voldsomt og hårdt er at man skal ud og kæmpe, og chancen om at man kan dø når som helst.

2. Hvordan er personerne og miljøerne fremstillet i filmen og hvorfor?

Miljøet er dårligt, da personerne er i konstant pres.

3. Hvilke filmiske virkemidler bruger filmen og hvorfor?

Start: Nærbillede i bil = viser følelser, forstærket mortorlyd

Traver: total, halvnær, krydsklipning ved samtale

På vej til skydeøvelse: Forstærket fodtrin, krydsklipning mellem samtale

Skydebane: Fugle perspektiv på dem der skyder, frø på ham der beder dem skyde

Skifter dæk på cykel: Nærbillede af hænderne som arbejder, panorering, frøperspektiv når de står på række

Efter cykel og spiser, tiltning når de sidder og spiser. Krydsklipning mellem samtalerne, forstærket motorlyd på ankommende motorcykel

Modtager ordrer om at gå til kasernen: Spændingsmusik, forstærket lyd når der udleveres patroner og udstyr

Sidder og skriver: Man kan hører hans pen på papiret tydeligt (alt er forstærket) og når kuverten lukkes (-II-) Ultranær beskæring på ham der skriver

Når de får at vide at grænsen er blevet overtrådt af tyskerne, så kommer der underlægningsmusik igen, og en sirene på kasernen

Håndholdt kamera når de løber i gården

# data[].attributes.body
1) Dramaturgi:
Vi ser det kun militærets side - menige og sekundløjtnant Sand. Effekt: Regeringen fremstår negativt, danskerne er de gode, tyskerne er ukendte/mystiske indtil slutningen (en overlegen fjende). Fokus på manglende information og manglende militær udstyr.
Filmens handling foregår over mindre end 1 dag - fremdriftsmarkøren er tyskernes fremfærd.

2) Miljø og personer:
Sekundløjtnant + lille gruppe soldater (5 menige) er rigtige mennesker med følelser og baggrunde (fx  venner, familie)
Forholdet mellem soldaterne er bestemt af uformelle hierarkier og hvor i landet de kommer fra.
Militær hierarki giver ikke plads til spørgsmål eller egne meninger.

3) Filmiske virkemidler:
Realistiske virkemidler - bla. håndholdt kamera, kolde og dystre farver (alvorligt), nærbilleder ved følelser, reallyd (forstærket), kun baggrundsmusik i særligt dramatiske og spændingsopbyggende situationer.

# data[].attributes.body
1. Den bliver fremstillet på den måde fordi den danske regering var åndsvage og bange for at tyskerne blev sure

2. Det er meget gammeldags de har ikke særlig mange ressourcer og soldaterne troede de var smarte

# data[].attributes.body
1. Man har fremstillet den historiske begivenhed fra soldaternes synsvinkel og følelser. Det giver et bedre indtryk af deres følelser og tanker.
Tyskerne er et fremdriftskomponent.

2. Københavnerne er arrogante og jyderne er bønder og sødere. Miljøet er koldt og ubehageligt (farvefilter).

Gram/225: stueformand
Lundgren/221: god til at skyde

Lassen/212: ikke en god skyder

223: Har en kæreste hjemme

Andersen: prøver at få patroner fra Lassen
Sekondløjtnant: har medlidenhed med soldaterne. Vågnede kl 3 for at komme afsted. Bedre 223 om at gøre sit brev færdigt.

Sergeant Bundgaard: Ham med motorcyklerne.

Conoel: Ham der snakker i telefonen og prøver at få sendt sine mænd afsted.

3. Der er håndholdt kamera for at gøre det mere autentisk og troværdigt, voiceover ( historisk bagrund) , kameravinklen er halvnær gennem hele filmen, undtagen der er action.
Diegetisk og ikke diegetisk lyd (dramatisk musik, når de får en alvorlig ordre). for at undrrbygge hvordan det er på slagmarken,. ikke diegetisk lyd for at underbygge at det nu er farligt/vigtigt.
Frøperspektiv, da de gør sig kampklar. Så de virker farligere end de egentlig er Kameraet er aldrig på højde med deres ansigter.

# data[].attributes.body
1. Det er fordi, man gerne vil have det fra soldaternes vinkel, og derfor vise hvordan det var for dem.
Derfor er de filmiske virkemidler så dramatiske, og det kan man se i opbygningen af filmen.

2. Miljøet er meget primitivt, fordi de fx bruger cykler til at gå i krig. Deres udstyr er også meget dårligt ift. Tysklands.
De bliver fremstillet meget useriøse, fordi at Danmark aldrig er i krig. Derfor tænker de at det nok er en øvelse, men de skal faktisk i krig med Tyskland, som er meget stærkere.

3. Meget spændingsmusik for at gøre det dramatisk og mystisk. Kolde farver. Håndholdt kamera for at få følelsen af at man er der, og for at der er action. Meget normalt perspektiv for at man er der. Der er også en meget subjektiv synsvinkel for at vise deres følelser.

# data[].attributes.body
Nærbilleder der er med til at gøre det mere intenst når de snakker sammen

Dramatisk musik efter man får at vide at tyskerne har overskredet grænsen.

Håndholdt kamera der giver følelsen af at man selv er der. det gør det også mere kaotisk når de skal ud og gøre sig klar til krig

# data[].attributes.body
1. Den viser en vinkel af Danmark man ikke snakker for højt om. Danmark og den danske regering bliver lidt udstillet som kujoner. Danskerne er naive fordi de tror de kan stå imod tyskerne som er en stor, mystisk, overlegen fjende.

2. 1.     Det hele ser lidt skidt ud. Især i forhold til tyskerne. Man ved ikke helt hvad der skal ske.
Kolding- stille og rolig nede på jorden

Justesen- Han vil være læge
Nørskov- Kærlig, betænksom

Lundgren- Ven med Andersen
Lassen- Dårlig skyder.
Andersen- Karlsmart
Bundgaard- Motorcykelmand, pessimistisk. Realist, ikke så meget fædrelandskærlighed. Kontrastkarakter til sand.
Gram(stueformand)

Sekondløjtnant Sand- Ærlig, vil ikke lyve for hans soldater. Elsker Danmark.
general major - utilfræds med kristiansborg

3. De benytter mange nærbilleder fra et håndholdt perspektiv.

håndholdt kamera

arkiv-lydklip

forstærket reallyd af fodtrin og biller

frø shot på sekundet Lieutenant for at etablere dominerende rolle

hurtigt klipning ved udlevering af patroner

forstærket reallyd på vej til radio rum

Lyd: Der kommer baggrundsmusik på der hjælper med at opbygge til spænding.  Dette sker hver gang vi kan fornemme der er fare på færde.

spændingsmusik efter de for at vide tyskerne kommer

spændings/trist musik ved lading af pistol

spænding musik når tyskerne over går grænsen

lav underlægningsmusik ved forberedelse til at kæmpe mod tyskerne