# data[].attributes.body
utvider forståelse

# data[].attributes.body
Hjernebaserte ferdigheter vi trenger for å utføre oppgaver

# data[].attributes.body
Modning er utvikling av egenskaper man får uten øvelser og læring

# data[].attributes.body
hvis dine erfaringer ikke stemmer med ny læring

# data[].attributes.body
Man ønsker å forstå noe man ikke forstår. Mennesker liker ikke å være i ubalanse, og søker derfor å oppnå likevekt

# data[].attributes.body
Tilegne seg kunnskap man ikke hadde fra før av - akkomodasjon

# data[].attributes.body
Varig kunnskap om hvordan vi håndterer verden

# data[].attributes.body
Misoppfatning, noe i din indre oppfattelse som ikke samsvarer med den yte oppfatningen (resten av verden)

# data[].attributes.body
Forventninger man har bygd seg opp på bakgrunn av tidligere erfaringer man som elev har opplevd med andre lærere, og hva man som lærer har opplevd med andre elever.

# data[].attributes.body
Kunnskap man har fra før. Påvirkes av mange forskjellige faktorer, og varierer fra person til person.

# data[].attributes.body
Faktakunnskap

# data[].attributes.body
bruke tidligere erfaringer til å gjøre noe nytt.
ha en assosiasjonsevne til å binde gamle opplevelser om til nye

# data[].attributes.body
Hvordan man omgås mot/med andre mennesker. Forhold mellom mennesker- læring i samspill med andre

# data[].attributes.body
modeller i livet (lærer, foreldre). Viser noe rent fysisk elevene skal ta etter.

# data[].attributes.headline
Vikarierende motiv, noen forteller deg hva du skal gjøre, eller du forsøker å gjøre noe av helt andre grunner enn det å lykkes med selve handlingen.

# data[].attributes.subject
Vikarierende motiv, noen forteller deg hva du skal gjøre, eller du forsøker å gjøre noe av helt andre grunner enn det å lykkes med selve handlingen.

# data[].attributes.body
hjernen, egen tenkning, vår kognitive utvikling. Man kan ha forksjellige meninger om ting på grunnlag av for eksempel interesse. Det er noe som allerede ligger i hjernen hos eleven.

# data[].attributes.headline
Motorisk minne, det som kroppslig kan praktiseres selv om hukommelsen ikke lenger fungerer.  «muskelminne» selv om det er lenge siden du for eksempel har syklet, kan du det når du igjen gjør det etter en lang periode, du er ikke like flink som du egentlig var, men det ligger i hjernen. 

# data[].attributes.subject
Motorisk minne, det som kroppslig kan praktiseres selv om hukommelsen ikke lenger fungerer.  «muskelminne» selv om det er lenge siden du for eksempel har syklet, kan du det når du igjen gjør det etter en lang periode, du er ikke like flink som du egentlig var, men det ligger i hjernen. 

# data[].attributes.body
Lærebøker, sosiale medier og medier. Forklare ved hjelp av symboler (ord, grafikk osv)- oppskrifter, fremgangsmåter

# data[].attributes.body
1. opperksomhet
2. prosessering av informasjon - evnen til å forstå
3. praktiske ferdigheter - ferdigheter til å utføre
4. motivasjon

# data[].attributes.body
Herming / etterlingning

målet er å endre noen, eks på metoder er positiv og negativ forsterkninger

# data[].attributes.body
Et forbilde, veileder. En person man etterligner. Den vi imiterer og assosierer oss med/ser opp til

# data[].attributes.headline
Motorikk er kroppens og musklenes viljestyrte bevegelser og bevegelsesevne, som kontrolleres av hjernen og styres gjennom egne nerver. (Eleven må lære hvordan man for eksempel holder en blyant for å kunne skrive)

# data[].attributes.subject
Motorikk er kroppens og musklenes viljestyrte bevegelser og bevegelsesevne, som kontrolleres av hjernen og styres gjennom egne nerver. (Eleven må lære hvordan man for eksempel holder en blyant for å kunne skrive)

# data[].attributes.body
Indre driv til å lære/handle. Viljen til å våge. (self-efficacy)

# data[].attributes.body
Handlinger, fysiske og verbale uttrykk.

Adferd definert utifra adferdsteori: når Damir gråter ser vi dette som tillært atferd. det å gråte forran andre i klassen er noe Damir ikke ønsker.

# data[].attributes.body
Når omgivelsene styrer atferd i en bestemt retning.

# data[].attributes.body
Påvirkning fra omgivelsene. Ulike stimuli påvirker adferden vår, som får utslag i ulike responser som handlinger, følelsesmessige reaksjoner eller språklige uttrykk.

# data[].attributes.body
En måte å bruke positiv forsterkning.

# data[].attributes.body
Omgivelsene rundt oss som påvirker atferden vår.

# data[].attributes.body
Tanker eller psykologiske fornemmelser som trigger et individ til å gjøre noe. De fleste stimuli er reaksjoner på ytre stimuli. Et eksempel er den indre stimulansen for sult, som får individet til å lete etter mat.

# data[].attributes.body
I følge adferdsteori skjer læring når et menneske forandrer adferd. "tabula rasa", mennesket blir født som en blank tavle, og omverdenen former barnet.

# data[].attributes.body
Du tar bort det negative (ubehagelige). For eksempel Paracet med hodepine. Du tar bort smertene/ ubehaget.

# data[].attributes.body
En naturlig tilbakemelding på en handling. eks: spise for mye, og få vondt i magen.

# data[].attributes.body
stimuliene som skjer etter en handling, som er med på å modifisere adferd

# data[].attributes.body
Automatisk forsterkning er den direkte opplevelsen av å mestre noe, som gir personen egen forsterkende følelse av å ville mestre mer.

# data[].attributes.body
Oppførsel. Hvordan vi oppfører oss. Det er bestemt av miljø rundt og hvem du er med.

# data[].attributes.body
Når det etter de ulike atferdsmessige reaksjonene eller responsene tilføres ytterlige stimuli, snakker vi om forsterkninger.

# data[].attributes.body
Behaviorismen. Tabula rasa. Beskriver eller forklarer menneskets atferd og oppførsel. Viktige personer å nevne her er; Pavlov, Watson, og Skinner. Læring skjer når en elev eller menneske forandrer atferd.

# data[].attributes.body
En positiv respons på en positiv handling. På denne måten kan vi få den positive handlingen til å gjenta seg.

# data[].attributes.body
En teori som forsøker å forklare hvordan mennesker lærer eller hva som gjør at mennesket utvikler seg

# data[].attributes.body
Teorier om hvordan læring skjer, hvordan vi forstår handlingene til elevene, eller hva som gjør at mennesket utvikler seg.

# data[].attributes.body
Elevene skal kunne være med å påvirke sin hverdag på skolen. Det skal være rom for å bli hørt, og til å kunne ta avgjørelser i fellesskap

# data[].attributes.body
ønsker å lære nytt, ønske å lære av hverandre og ha rom og mulighet til å prøve, feile og få til noe

# data[].attributes.body
Regler som omhandler hvordan man vil ha det i klassen for å skape et trykt og godt klassemiljø.

# data[].attributes.body
beskriver formingen av menneskets personlighet, oppførsel og moral

# data[].attributes.body
læren om oppdragelse, undervisning og sosialisering i alle aldre og på alle livets områder

# data[].attributes.body
Et nettverk av mye forskjellig. Har flere underkategorier, som feks. mål, innhold, elevenes forutsetninger, læringsaktiviteter, rammefaktorer og vurdering. En kan også trekke tråder mellom disse.

# data[].attributes.body
Kompetansemål er et definert mål om hva eleven skal lære i den oppgitte perioden/klassetrinn.

# data[].attributes.body
En rollemodell er en person man imiterer i handling og ord. Vi har både positive og negative rollemodeller.

# data[].attributes.body
Faglig fordypning, se sammenhenger og kunne bruke det i hverdagen.

# data[].attributes.body
Fem ferdigheter som skal gå igjen i alle 🤬:
kunne lese, skrive, uttrykke seg muntlig og skriftlig og å kunne bruke digitale verktøy

# data[].attributes.body
Tverrfaglig tilnærming handler enkelt sagt om å opprette koblinger

# data[].attributes.body
Innebærer å gradvis utvikle varig forståelse av begreper, metoder og sammenhenger i 🤬 og mellom fagområder. Dybdelæring skal gjøre at det er mulig å bruke kunnskapen og ferdighetene slik at eleven over tid kan mestre ulike typer faglige utfordringer individuelt og i samspill med andre.

# data[].attributes.body
Med kognitive utfordringer menes utfordringer i forhold til hukommelse, konsentrasjon, planleggingsevne, det å finne ord og å uttrykke seg tydelig

# data[].attributes.body
Atferd er våre handlinger, det vi gjør, de kroppslige bevegelsene.

# data[].attributes.body
Å utøve respekt kan bl. a. defineres som å opptre anerkjennende ovenfor andre

Gjensidig respekt kan være at de parter som samhandler, møter hverandre på den andre partens nivå både med tanke på alder, modning og situasjon

Barns evne til gjensidig respekt, s. 116, Lærerpraksis og pedagogisk teori

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om Store norske leksikon

Store norske leksikon er et gratis og komplett oppslagsverk skrevet av fagfolk på bokmål og nynorsk. Med opptil 3 millioner brukere i måneden og 550 000 leste artikler hver dag er leksikonet Norges største nettsted for forskningsformidling. Leksikonet er eid av de norske universitetene og flere ideelle stiftelser/organisasjoner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Respekt betyr ærbødighet eller aktelse. Man kan vise noe eller noen respekt. Å sette seg i respekt betyr å kreve å bli vist respekt. Respekt kan også bety anseelse eller anerkjennelse. En person som vinner eller nyter respekt, er en person som får anerkjennelse. Noe det står respekt av, er noe som fortjener anseelse eller anerkjennelse.

# data[].attributes.body
Toleranse er evnen til å godta at noen tenker annerledes enn deg, ser annerledes ut, oppfører seg annerledes osv.

Se også:
https://snl.no/toleranse_-_overb%C3%A6renhet

# data[].attributes.body
Spes. ped
Innhente informasjon og omgjøre det til kunnskap.
Flere løsninger på et problem.

# data[].attributes.body
Utfordringer.

Hukommelse, konsentrasjon, planlegging, bruk av ord, og det å utrykke seg tydelig