# data[].attributes.body
Innledning

Vi har tatt for oss oppgave 3, om Taylorismen. Denne oppgaven er spennende, fordi prinsippene til Taylor, fortsatt er dagsaktuelle. Vi har valgt å fokusere på hvordan Taylorismen påvirker bedriftene under den 3. Industrielle revolusjon.

Redegjørelse

Utviklet av Taylor i 1911. Et organisasjons- og styringssystem som gjorde mer bruk av psykologiske virkemidler og var mer rettet mot individer, men som samtidig gled godt inn i maskinmodellen. Systemer ble kalt «vitenskapelig styring» (scientific management) og var rettet mot å utvikle styringsmidler som var egnet til å bedre effektivitet og produktivitet i organisasjonen.

To fremtredende prinsipper:

1.     Problemløsning: rasjonell forenkling av arbeidet f.eks. i form av spesialisering.

2.     Motivasjon: stykkprisbetaling: jo mer man produserte jo mer fikk man betalt.

Drøftelse

-       Verdibasert ledelse, lederen vet nødvendigvis ikke så mye om oppgavene som skal utføres, men leder ansatte gjennom å ha fokus på de verdiene organisasjonen står for.

-       Dagens bruk av taylorisme – effektivisere alle oppgaver.

-       Bottom up, ansatte har mer å si for hvordan oppgavene utformes, ikke lenger toppledelse som bestemmer.

-       Før, ikke faglærte, lederne var kontroll og effektivitetsorienterte.

-       Nå, faglærte, mer selvstendige og kreative.

-       Eksempel på en Taylor-organisasjon i dag kan være produksjonsavdelingen til H&M.

-       Just in time produksjon, IKEA. Kan knyttes til Taylorismen pga effektivitetsorientert ledelse.

-       Legge seg på den mest lønnsome produksjonsmengden.

-

Konklusjon

I dag er det nesten ingen Taylor-organisasjoner, men prinsippene hans er fortsatt brukt i de fleste bedrifter daglig.

# data[].attributes.body
	Ledelsesprinsipper i laug og småbedrifter;
		-I laug er ledelsen paternalistisk, å utvikle lærlingen til en dyktig håndverker, lederansvaret, fra far til sønn. 
		-Små bedrifter, første revolusjonen, og i dag er likt
		-Særlig advokatkontor og arkitektkontorer. 
		-Var begrunnet på paternalistisk tradisjon.
		-Personlig og direkte lederskapsform i forhold til mer distanserte lederskapsstiler
		
	Drøfting:
		-Små bedrifter, særlig Japan, fortsatt paternalistisk
-Den personlige og direkte lederskapsformen der det var fokus på å utvikle og forme arbeiderene til dyktige arbeidere, og gjerne lede igjennom verdier.

# data[].attributes.headline
Taylorisme: Taylor var en av flere ingeniører som i årene rundt 1900 arbeidet systematisk for å utvikle metoder for å produsere mer effektivt. Han innførte bla. tidsstudier, og han arbeidet for å forbedre produksjonsprosessene gjennom å stykke opp arbeidet i nye sekvenser. Innføring av nye redskap og nye metoder var sentralt. Han var også opptatt av å innføre insentiver for å få arbeiderne til å øke tempoet. Dette dreide seg om å etablere standarer, skape «vitenskaplig» ledelse, for å skape størst mulig effektivitet. •	Budskapet til Taylor var at nye metoder ville redusere sløseriet i amerikansk økonomi. Han havnet i tøffe diskusjoner med fagforeningsledere, som mente han ville gjøre arbeidslivet umenneskelig. Mennesket ble et redskap, enkeltindividet ble utbyttbart. •	I Norge har Taylor-ingeniører blitt omtalt som terroringeniører. Taylor ble et godt eksempel på det Marx karakteriserte som fremmedgjøring; arbeideren ble som en del av maskin, og ikke sett som mennesker.

# data[].attributes.subject
Taylorisme: Taylor var en av flere ingeniører som i årene rundt 1900 arbeidet systematisk for å utvikle metoder for å produsere mer effektivt. Han innførte bla. tidsstudier, og han arbeidet for å forbedre produksjonsprosessene gjennom å stykke opp arbeidet i nye sekvenser. Innføring av nye redskap og nye metoder var sentralt. Han var også opptatt av å innføre insentiver for å få arbeiderne til å øke tempoet. Dette dreide seg om å etablere standarer, skape «vitenskaplig» ledelse, for å skape størst mulig effektivitet. •	Budskapet til Taylor var at nye metoder ville redusere sløseriet i amerikansk økonomi. Han havnet i tøffe diskusjoner med fagforeningsledere, som mente han ville gjøre arbeidslivet umenneskelig. Mennesket ble et redskap, enkeltindividet ble utbyttbart. •	I Norge har Taylor-ingeniører blitt omtalt som terroringeniører. Taylor ble et godt eksempel på det Marx karakteriserte som fremmedgjøring; arbeideren ble som en del av maskin, og ikke sett som mennesker.

# data[].attributes.body
1.
Alfred D. Chandler
Moderne foretak erstatter de små tradisjonelle bedriftene koordinering skaper økt produktivitet, lavere kostnader og høyere lønnsomhet.
Lederskap og eierskap separeres
Medførte hierarki av profesjonelle bedriftsledere  fundament for stabilitet, makt, og vekst innad bedriften.
Drøft
-påpeke og fremstille forskjeller hos lederidealene i 1,2 og 3 rev.
britiske ledere lavstatus, ikke utdanning
company man, lederens synlige hånd, Alfred D. Chandler
eierskapet tilbake
Hva skyldes disse endringen?
-Innflytelse fra japansk industri, Japan utkonkurrerte USA inne industri
Ble et mer åpent forhold mellom leder og ansatte. De ansatt fikk flere rettigheter og de hadde også utdanning innen arbeidet sitt. De ble dermed mer engasjert og ønsket å yte mer på jobb.
-Globalisering og liberalisering

# data[].attributes.headline
1.	Alfred Chandler:-	Den synlige hånd,  storbedrifter med sterke maktposisjoner i markedet. -	”Top down” bedrifter der lederen sender beskjeder nedover i hierarkiet.-	Vertikal integrering – er bedriften effektiv nok kan de produsere alle deler av sluttproduktet selv -	”managerial revolution” – lederrevolusjon, lederne tar makten fra eierne. Lederen mer i sentrum, eieren i skyggen.-	Likhetstrekk med Taylors prinsipper, oppgaveanalyse og fokus på detaljer og effektivitet.

# data[].attributes.subject
1.	Alfred Chandler:-	Den synlige hånd,  storbedrifter med sterke maktposisjoner i markedet. -	”Top down” bedrifter der lederen sender beskjeder nedover i hierarkiet.-	Vertikal integrering – er bedriften effektiv nok kan de produsere alle deler av sluttproduktet selv -	”managerial revolution” – lederrevolusjon, lederne tar makten fra eierne. Lederen mer i sentrum, eieren i skyggen.-	Likhetstrekk med Taylors prinsipper, oppgaveanalyse og fokus på detaljer og effektivitet.

# data[].attributes.body
-Den synlige hånd

-Eierskapet ble spredt

-Aksjeeiere har ikke like mye innflytelse

-Direktørkapitalisme

-Meritokrati
-Går fra hierarkisk system til ”Bottom’s up”

# data[].attributes.headline
	1. Gjør rede for sentrale begreper hos Alfred D. Chandler. Drøft hvordan ledelsesidealene endret seg med den tredje industrielle revolusjon. 		                                                                                                                                                        Svar: Sentrale begreper: "den synlig hånd" - lederskapet ble mer obs på bedriften sin. Reguleringer for mer økonomiske vekst. Gode økonomiske valg ble fattet. Lede frem et effektivt bruk av knappe ressurser. 		                                                Ledelsesidealene har endret seg med 3. industrielle revolusjon ved at: 		                                                            • mye mer kommunikasjon mellom ledere og arbeidere. 	• Utvikle mer enn utnytte 	      • Japan  - bygget opp nedenfra 	                              • USA - begrunnet bare for ledere/toppen 	                      • Japanisering driver med desentralisering av ansvar og myndighet, men også prinsipalt og arbeidet systematisk for forbedring

# data[].attributes.subject
	1. Gjør rede for sentrale begreper hos Alfred D. Chandler. Drøft hvordan ledelsesidealene endret seg med den tredje industrielle revolusjon. 		                                                                                                                                                        Svar: Sentrale begreper: "den synlig hånd" - lederskapet ble mer obs på bedriften sin. Reguleringer for mer økonomiske vekst. Gode økonomiske valg ble fattet. Lede frem et effektivt bruk av knappe ressurser. 		                                                Ledelsesidealene har endret seg med 3. industrielle revolusjon ved at: 		                                                            • mye mer kommunikasjon mellom ledere og arbeidere. 	• Utvikle mer enn utnytte 	      • Japan  - bygget opp nedenfra 	                              • USA - begrunnet bare for ledere/toppen 	                      • Japanisering driver med desentralisering av ansvar og myndighet, men også prinsipalt og arbeidet systematisk for forbedring

# data[].attributes.body
-Scientific management

-Øke effektivitet

-Mennesket ble et middel/redskap

-Taylor-ingeniører à terror-ingeniører som følge av scientific management

-Samlebåndsproduksjonsindustrien var sterkt påvirket av Taylorisme

# data[].attributes.body
	Hoveddel
	Taylorisme
		-Systematisk utvikling av metoder for å øke effektiviteten i bedriften, med mål å produsere flere produkter, basert på vitenskap, han omorganiserte produksjonsrutinene og innførte nye verktøy på bakgrunn vitenskapelige tidsstudier. Dette ble ikke ble ikke godt mottatt av fagbevegelser i USA, og førte til det Karl Marx kaller fremmedgjøring av mennesket. Arbeiderene ble redskaper, og ble dermed enklere å erstatte, derfor fikk de et upersonlig/umenneskelig forhold til arbeidet. 
		
	For eksempel i Japan under den tredje industrielle revolusjonen, arbeidet bedriftene systematisk med å forbedre og effektivisere arbeidsmetoder og utstyr. Det førte til økt produksjonen, og billigere produkter. Men, her brukte ledelsen i motsetning til Taylor tilbakemeldinger fra arbeideren og dermed økte arbeiderens engasjement. Der Taylor styrte over ifra og ned, styrte disse bedriftene på grunnlag av tilbakemeldinger fra arbeiderene. 

# data[].attributes.headline
Gjør rede for sentrale begreper hos Alfred D chandler, Drøft hvordan ledelsesidealene endret seg med den tredje industrielle revolusjon. Alfred D. Chandler Skrev i 1977 om revolusjonen innen administrasjon og lederskap i Amerikansk næringsliv på 1900 tallet. Chandler forteller oss om at lederne fikk makt fordi de skapte verdier for eierne, og omstrukturerte virksomheter for å øke effektiviteten. I denne gjør vi rede for hva Chandler mente om ledelse, og drøfter hvordan det passer med den tredje industrielle revolusjon.Alfred D. Chandler forklarte det han kalte den synlige hånd, som et verktøy for å lede bedrifter. Den synlige hånd var en motsetning mot den usynlige hånd, som er Adam Smiths forklaring på hvordan det frie markedet leverer produkter til priser kundene vil ha.Selskaper styres av en leder fremfor av eierne, og ledermakten blir sett på som positiv. Lederen hadde bedre forutsetninger for strategisk utvikling. Lederskapet Chandler beskriver hadde et strukturert hierarki inspirert av militæret.Internalisering av bedrfiter og fusjonsprosesser. F.eks Standard Oil. De store bedriftene som var resultater av sammenslåing erstattet mange transakjsoner. Chandlers budskap var at rasjonalisering og effektivisering skapte lavere variable kostnader og dermed billigere produkter. Chandler skrev også om divisjonalisering innen bedrifter, og om at bedrifter kunne nyttegjøre seg av å divisjonere driften, slik for eksempel General Motors gjorde. (Ulike bilemerker osv.)De lederdominerte bedriften skapte en ny type økonomi. Lederne har mer kontroll enn eierne og vet bedre hva som er best for bedriften. Drøfting: I den tredje industrielle revolusjon møtte lederskapet Chandler beskrev konkurranse fra Japanske ledelsesidealer og en flatere struktur.  Ettersom arbeiderne hadde høyere utdanning hadde de bedre forutsetninger enn lederne til å si hva som er best for utvikling, og dette førte til økt verdiskapning. Chandlers lederskapsidealer gav liten ramme for personlig utfoldelse for arbeiderne, og egnet seg best til masseproduksjon av enkle oppgaver. Når det kommer til innovasjon blir japanisering mer konkurransedyktig, ettersom arbeiderne har tilstrekkelig kunnskap til å frobedre, og ikke bare produsereGjør rede for hva vi mener med Tylorisme. Og drøft hvordan det gjør seg gjeldende i tredje industrielle revolusjon. Metoder for å produsere mer effektivt, mest mulig på minst mulig tid. Etablere standarder og skape vitenskaplig ledelse for effektivtet. Produktivteten ble økt Møtte mye kritikk for å umenneskeliggjøre arbeidet. Scientific ManagementTaylor var på fabrikkene for å prøve å optimalisere og rasjonalisere arbeidsoppgavene. Taylors tilnærming skapte fremmedgjøring fra arbeidet. 

# data[].attributes.subject
Gjør rede for sentrale begreper hos Alfred D chandler, Drøft hvordan ledelsesidealene endret seg med den tredje industrielle revolusjon. Alfred D. Chandler Skrev i 1977 om revolusjonen innen administrasjon og lederskap i Amerikansk næringsliv på 1900 tallet. Chandler forteller oss om at lederne fikk makt fordi de skapte verdier for eierne, og omstrukturerte virksomheter for å øke effektiviteten. I denne gjør vi rede for hva Chandler mente om ledelse, og drøfter hvordan det passer med den tredje industrielle revolusjon.Alfred D. Chandler forklarte det han kalte den synlige hånd, som et verktøy for å lede bedrifter. Den synlige hånd var en motsetning mot den usynlige hånd, som er Adam Smiths forklaring på hvordan det frie markedet leverer produkter til priser kundene vil ha.Selskaper styres av en leder fremfor av eierne, og ledermakten blir sett på som positiv. Lederen hadde bedre forutsetninger for strategisk utvikling. Lederskapet Chandler beskriver hadde et strukturert hierarki inspirert av militæret.Internalisering av bedrfiter og fusjonsprosesser. F.eks Standard Oil. De store bedriftene som var resultater av sammenslåing erstattet mange transakjsoner. Chandlers budskap var at rasjonalisering og effektivisering skapte lavere variable kostnader og dermed billigere produkter. Chandler skrev også om divisjonalisering innen bedrifter, og om at bedrifter kunne nyttegjøre seg av å divisjonere driften, slik for eksempel General Motors gjorde. (Ulike bilemerker osv.)De lederdominerte bedriften skapte en ny type økonomi. Lederne har mer kontroll enn eierne og vet bedre hva som er best for bedriften. Drøfting: I den tredje industrielle revolusjon møtte lederskapet Chandler beskrev konkurranse fra Japanske ledelsesidealer og en flatere struktur.  Ettersom arbeiderne hadde høyere utdanning hadde de bedre forutsetninger enn lederne til å si hva som er best for utvikling, og dette førte til økt verdiskapning. Chandlers lederskapsidealer gav liten ramme for personlig utfoldelse for arbeiderne, og egnet seg best til masseproduksjon av enkle oppgaver. Når det kommer til innovasjon blir japanisering mer konkurransedyktig, ettersom arbeiderne har tilstrekkelig kunnskap til å frobedre, og ikke bare produsereGjør rede for hva vi mener med Tylorisme. Og drøft hvordan det gjør seg gjeldende i tredje industrielle revolusjon. Metoder for å produsere mer effektivt, mest mulig på minst mulig tid. Etablere standarder og skape vitenskaplig ledelse for effektivtet. Produktivteten ble økt Møtte mye kritikk for å umenneskeliggjøre arbeidet. Scientific ManagementTaylor var på fabrikkene for å prøve å optimalisere og rasjonalisere arbeidsoppgavene. Taylors tilnærming skapte fremmedgjøring fra arbeidet. 

# data[].attributes.body
Taylorisme er betegnelsen på en metode for planlegging av produksjon under industrialiseringen. Vi kan si at taylorisme er et tankesett som i stor grad bygger på en effektivisering av arbeidet.

Utspring i USA på 1900-tallet

Samlebåndet

Vitenskapelig arbeidsfordeling og produksjonsmåter

o   Arbeidet kan deles opp i mindre bestanddeler

o   Systematisk analyse av alle elementer ved en arbeidsprosess

o   Fjerne alt svinn – det ultimate målet

Teorien kan brukes for alt

o   Forfattere – holde pennen riktig

o   Bønder – effektivisere gårdsdriften

Beste ledelsen: Basert på vitenskapelig kunnskap

Arbeidsorganisasjoner ble viktig