# data[].attributes.headline
שלב ראשון: הגדרת הלאומיות הגרמנית

# data[].attributes.subject
שלב ראשון: הגדרת הלאומיות הגרמנית

# data[].attributes.headline
רעיונות הנאורות - תחילת המאה ה-18

# data[].attributes.subject
רעיונות הנאורות - תחילת המאה ה-18

# data[].attributes.body
תנועה של אינטלקטואלים ומשכילים במאה ה-17 שאתגרו את השלטון האבסולוטי והכנסייה השלטת והביאו רעיונות לשיטת שלטון חדשה שבה יש לכולם זכויות טבעיות, שהשליט נבחר על ידי העם ושמגובל בהפרדת רשויות בכוחו.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The Enlightenment in Europe came on the heels of the age of science. It dates from the end of the 17th century to the end of the 18th century. Beginning with John Locke, thinkers applied scientific reasoning to society, politics, and religion. The Enlightenment was especially strong in France, Scotland, and America.

The Enlightenment may be said to culminate in the revolutions that occurred in America, France, and Latin America between 1775 and 1815. In attempting to justify England's Glorious Revolution of 1688, Locke argued that man had inherent rights. Man, he posited, was a blank page who could be filled up with good progressive ideas.

He laid the basis for people's sovereignty. People voluntarily came together to form a government that would protect individual rights. Government, therefore, had a contract with the people. When the government violated people's natural rights, it violated the social contract.

Therefore, people had the right to withdraw their allegiance. Ironically, the rationale used to justify the triumph of Parliament over the Crown in England was used against Parliament and Britain nearly a century later in the American Revolution.

Influenced by Newtonian science that posited universal laws that governed the natural world, the Enlightenment emphasis was on human reason. According to major Enlightenment thinkers, both faith in nature and belief in progress were important to the human condition.

The individual was subject to universal laws that governed the universe and formed nature. Using the gift of reason, people would seek to find happiness. Human virtue and happiness were best achieved by freedom from unnecessary restraints imposed by church and state.

Not surprisingly, Enlightenment thinkers believed in education as an essential component in human improvement. They also tended to support freedom of conscience and checks in absolute government.

Early Enlightenment

The early Enlightenment was centered in England and Holland. It was interpreted by conservative English figures to justify the limits on the Crown imposed by Parliament. The limited government supported by the Whigs who took over was spread abroad by the newly created Masonic movement.

In Holland, which was the home of refugees from absolutist leaders such as refugees from England of the later Stuart monarchy and from France after the revocation of the Edict of Nantes, and was nominally a republic, the earliest writings appeared.

Its most famous philosopher, Spinoza, argued that God existed everywhere in nature, even society, meaning that it could rule itself. This philosophy applied to arguments against state churches and absolute monarchs.

Basic Enlightenment Ideas

The most famous figures of the 18th-century Enlightenment were Frenchmen, including Charles-Louis de Secondat Montesquieu, Voltaire, Denis Diderot, and Jean-Jacques Rousseau. Montesquieu in his greatest work, The Spirit of Laws, argued that checks and balances among executive, legislative, and judicial branches were the guarantors of liberty.

Voltaire, the leading literary figure of the age, wrote histories, plays, pamphlets, essays, and novels, as well as correspondence with monarchs such as Catherine the Great of Russia and Frederick the Great of Prussia.

In all of these works, he supported rationalism and advocated reform. Diderot edited an encyclopedia that included over 70,000 articles covering the superiority of science, the evils of superstition, the virtues of human freedom, the evils of the slave trade in Africa, and unfair taxes.

Rousseau, however, was not a fan of science and reason. Rather, in the Social Contract, he spoke of the general will of the people as the basis of government. His ideas were to be cited by future revolutions from the French to the Russian.

Enlightenment thought spread throughout the globe and was especially forceful in Europe and the Americas. In Scotland, some ideas of the Enlightenment influenced the writings of David Hume, who became the best known of skeptics of religion, and Adam Smith, who argued that the invisible hand of the market should govern supply and demand and government economic controls should not exist.

In America, deism (the belief that God is an impersonal force in the universe) and the moral embodiment of the Newtonian laws of the universe attracted Thomas Jefferson and Thomas Paine.

On the political side, thinkers such as Thomas Hooker and John Mayhew spoke of government as a trustee that must earn the trust of its constituency and as a financial institution with a fiduciary duty to its depositors.

It was in the realms of politics, religion, philosophy, and humanitarian affairs that the Enlightenment had its greatest effect. The figures of the French Enlightenment opposed undue power as exemplified by absolute monarchy, aristocracy based on birth, state churches, and economic control by the state as exemplified by mercantilism.

Enlightened thinkers saw the arbitrary policies of absolute monarchies as contradictory to the natural rights of man, according to the leaders of the American Revolution.

The most fundamental part of their nature was human reason, the instrument by which people realized their potentials. The individual was a thinking and judging being who must have the highest of freedom in order to operate. The best government, like the best economy, was the government that governed least.

The Enlightenment in Politics

The Enlightenment extended to the political realm and was especially critical of monarchs who were more interested in their divine right than in the good of their people. Man was innately good; however, society could corrupt him. Anything that corrupted people, be it an absolutist government or brutal prison conditions, should be combated.

Absolutist policies violated innate rights that were a necessary part of human nature. Ultimately, political freedom depended on the right social environment, which could be encouraged or hindered by government. Absolutism, for this reason, was the primary opponent of political freedom.

The progenitors of the political Enlightenment, John Locke and his successors, maintained that government should exist to protect property of subjects and citizens, defend against foreign enemies, secure order, and protect the natural rights of its people.

These ideas found their way into the U.S. Declaration of Independence and Constitution. These documents asserted that every individual had "unalienable rights," including rights to "life, liberty, and the pursuit of happiness."

Similarly, the preamble to the Constitution claimed that government existed to "promote the general welfare and provide of the common defense" in direct descent from Enlightenment thinkers.

The ideas of social contract and social compact did not originate with either Locke or Rousseau, but with Thomas Hobbes. Hobbes viewed the social contract as a way for government to restrain base human nature.

Ultimately, Locke maintained that people came together in a voluntary manner to form a government for protection of their basic rights. Therefore, government was based on their voluntary consent. If their basic natural rights were violated, they could withdraw their consent.

This theory had echoes in the arguments of leaders of the American Revolution who argued that their revolt against various tariffs and taxes such as the tea tax was taxation without representation.

Social contract theory argued that individuals voluntarily cede their rights to government, including the responsibility to protect their own natural rights. Consequently, government's authority derived from the governed.

To keep the potential for governmental abuse of power in check, Enlightenment figures argued for a separation of powers. Before Montesquieu made his specific suggestion in The Spirit of Laws, Locke had proposed that kings, judges, and magistrates should share power and thereby check one another.

Spinoza also proposed the need for local autonomy, including a local militia to guard against power concentrated in the center including a standing army. These ideas found their way first into the Articles of Confederation, which gave almost excessive power to the various states. The U.S. Constitution specifically stated all powers not expressly given to the national government are reserved to the states and the people.

The emphasis of the political writers of the Enlightenment was on limited government rather than on direct democracy. Although their great enemy was arbitrary absolute central government, they were not enamored of the influence of the mob.

Even though they saw the voting franchise as a check on overpowerful government, they limited the franchise to property owners. Male suffrage in America did not come into existence until the age of Jackson. The founders of the Constitution were anxious to include the electoral college as the final selecter of presidents.

Direct election of senators did not occur until 1912-13, and it was not until, 1962, with Baker v. Carr and the principle of "one man, one vote," that there were direct elections to all legislative bodies in the United States. Technically, the United States remains a representative, not a direct, democracy.

Even Rousseau, considered the advocate of direct democracy, felt that direct democracy was most suited to small states like his home city of Geneva rather than a large state like France.

Along with Diderot, he advocated rule based on "general will." However, both Rousseau and Diderot defined general will as representing the nature of the nation or community as opposed to the selfish needs of the individual.

The law should secure each person's freedom but only up to the point that it does not threaten others. In this way, they prefigured the utilitarian philosophy of Jeremy Bentham, which stressed the goal of human happiness as long as it did no harm to others.

Reactions Against Enlightenment

In the latter 18th century, there was a reaction against the overuse of reason and science in securing human potential. Religious, philosophical, and humanitarian movements put new emphasis on idealism and emotionalism when it came to religious, philosophical, and social reforms.

Philosophically, the Newtonian vision of God as the great scientist in the sky and Locke's equation of knowledge to the mind's organization of sensory experiences along with the rise of atheism provoked a reaction.

Immanuel Kant

The foremost philosopher of the later Enlightenment was Immanuel Kant, whose Critique of Pure Reason argued that innate ideas exist before sensory experiences. Taking a page from Plato, Kant argued that certain inner concepts such as depth, beauty, cause, and especially God existed independently of the senses. Some ideas were derived from reason, not the senses. Kant went beyond pure reason.

Reason was based on intuition as well as interpretation of sensory experiences. The conscious mind was integral to a person's thinking nature. Therefore, abstract reason could have moral and religious overtones. This came to be called new idealism, as opposed to classical idealism.

Another reaction to this scientific perspective on religion was a movement in favor of a feeling, emotional deity everpresent in daily life. Known as Pietism in Europe and in America variously as evangelism and charismatic Christianity, the movement known as the Great Awakening swept the Americas and Europe in the 1740s and 1780s.

Preachers such as George Whitefield and the Wesley brothers gave stirring sermons with overtones of fire and brimstone in response to excessive rationality in church doctrine.

Their style of preaching appealed to the masses, whereas the intellectualized religion of the Enlightenment too often seemed like a creation for the educated upper classes. By the end of the century, the movement coalesced into the Methodist movement.

A new movement from Germany that stressed Bible study and hymn singing as well as preaching-the Moravians-earned a following in both Europe and America. Similar movements occurred among Lutherans and Catholics. The Great Awakening in the United States led to the formation of new individual-centered denominations such as the Unitarians and Universalists.

Both aspects of the religious side of the Enlightenment-rationalist and Pietist-were concerned with human worth. This desire for the improvement of human conditions led to humanitarian impulses. The antislavery movement gained momentum in the later 18th century.

Other movements, such as the push for prison reform, universal elementary education, Sunday school, and church schools, were all evident by 1800. Whether rationalist or Christian evangelical, reformers supported these movements. Even absolute sovereigns such as Frederick the Great and Catherine the Great promoted reforms.

Frederick abolished torture and established national compulsory education, while Catherine established orphanages for foundlings and founded hospitals. For reforms such as these, certainly not for their beliefs in human rights, they and other monarchs were termed enlightened despots.

Enlightenment thinkers sought human betterment and the movement took many forms. Political figures sought to deliver people from arbitrary use of power. Deists questioned the use of power by established churches. Economic thinkers argued for liberation from state control of the economy.

All believed in an implicit social contract and national human rights whether political, economic, religious, or moral. Separate currents of rationalism, idealism, and Pietism all contributed to the humanitarian and revolutionary movements that emerged at the end of the period.

# data[].attributes.attachment_link.description
The Enlightenment in Europe came on the heels of the age of science. It dates from the end of the 17th century to the end of the 18th century. Beginning with John Locke, thinkers applied scientific reasoning to society, politics, and religion. The Enlightenment was especially strong in France, Scotland, and America.

# data[].attributes.headline
המהפכה הצרפתית - 1789

# data[].attributes.subject
המהפכה הצרפתית - 1789

# data[].attributes.body
מיישמת לראשונה את רעיונות הנאורות באירופה, מבטלת את השיטה הפיאודלית והאבסולוטית ומבטלת את הסדר הישן.

בתמונה: הוצאת המלכה הצרפתית מרי-אנטואנט (שגם הייתה דוכסית אוסטרית) להורג בעזרת הגליוטינה.

# data[].attributes.body
קיסר צרפת שהפיץ את רעיונות המהפכה  הצרפתית של שוויון ואחווה ברחבי אירופה על ידי כיבושה למרות שנפוליאון פיזר את השלטון הפאודלי והאבסולוטי במדינות אירופה- הוא היה דיקטטור וכך תוך כדי התנגדות אליו- התאחדו העמים לתנועות לאומיות חדשות - נפוליאון כבש חלק ניכר מ-300 הנסיכויות הגרמניות.

# data[].attributes.headline
 הקמת ברית הריין - 1806

# data[].attributes.subject
 הקמת ברית הריין - 1806

# data[].attributes.body
בעקבות תבוסתה של אוסטריה לנפוליאון, פורקה סופית האימפריה הרומית הקדושה - שממילא כבר כמעט שלא הייתה לה השפעה. נפולאון הפך חלק גדול מהמדינות הגרמניות לבנות חסות שלו וצמצם מאוד את מספרן. הוא הקים את ברית הריין שבשיאה כללה כ-36 נסיכויות וממלכות.

# data[].attributes.headline
הזרם הרומנטי - בזמן הכיבוש הצרפתי

# data[].attributes.subject
הזרם הרומנטי - בזמן הכיבוש הצרפתי

# data[].attributes.body
תנועה שביקשה לפנות רגש של אנשים במקום לרציונל כפי שעשתה תנועת הנאורות. היא התבססה על אמנים (ציורים, ספרים, שירה) ויצרה רגשי שייכות כמו השתייכות לטבע ולעבר מפואר. לדוגמה, בגרמניה האחים גרים ראו באגדות העם חלק מהתרבות והפולקלור של העם הגרמני ואיגדו, אספו והעלו אותם על הכתב.

בתמונה: שלגיה ושבעת הגמדים.

# data[].attributes.headline
שלב שני: חיזוק הלאומיות בגרמניה והפצתה

# data[].attributes.subject
שלב שני: חיזוק הלאומיות בגרמניה והפצתה

# data[].attributes.headline
קונגרס וינה - 1815

# data[].attributes.subject
קונגרס וינה - 1815

# data[].attributes.body
בעקבות נפילת נפוליאון - שהפיץ את הלאומיות והרס את המלוכות והסדר הישן - מתכנסים הנסיכים והמלכים ומנסים להחזיר את אירופה למצבה שלפני הלאומיות, לפני 1789, שנת המפכה הצרפתית. לואי ה-18 (אחיו של לואי ה-16 שהוצא להורג במהפכה הצרפתית) חוזר למלוך בצרפת וכך גם מלכים ונסיכים חוזרים לשטחים ששוחררו מצרפת ונפוליאון: המטרה - דחיקת הרעיונות הלאומיים והחזרת המלוכה.

בתמונה: קריטקטורה המראה את המלכים והנסיכים קורעים את אירופה ביניהם. במרכז הדמות המרכזית, קנצלר אוסטרו-הוגנריה מטרניך.

# data[].attributes.headline
הקונפדרציה הגרמנית - 1815

# data[].attributes.subject
הקונפדרציה הגרמנית - 1815

# data[].attributes.body
מוקמת כחלק מהחלטות קונגרס וינה: איחוד רופף של 39 מדינות גרמניות. לעומת "ברית הריין", בברית הגרמנית נכללו גם אוסטריה ופרוסיה (שתי המדינות הגדולות ביותר בברית שניתן לראותן במפה בצבע ירוק בהיר: פרוסיה בצפון ואוסטריה בדרום).

# data[].attributes.headline
תקנות קרלסבד - 1819

# data[].attributes.subject
תקנות קרלסבד - 1819

# data[].attributes.body
פעילותן של האגודות הלאומיות הגרמניות התמקדה בהפצת התודעה הלאומית באמצעות אגודות סטודנטים, מועדונים לאומיים ותנועות נוער. בעקבות החלטות קונגרס וינה גברה התסיסה הלאומית במדינות גרמניה השונות, בעיקר בקרב מרצים וסטודנטים שדבקו ברעיונות הליברליזם. פעילות זו גררה תגובת נגד מצד שליטי המדינות הגרמניות, בעיקר בפרוסיה, שהחלו במאבק נגד הנטיות הלאומיות והליברליות.

אחד הביטויים החריפים להתנגדות בא לידי ביטוי בתקנות קרלסבד. תקנות שהורו על פירוק של אגודות סטודנטים וסילוק של סטודנטים מסוימים מהאוניברסיטאות, מינוי מפקחים מיוחדים שביקרו בשיעורים כדי לעקוב אחר הבעת דעות ברוח הליברליזם, פיטורי מרצים והטלת צנזורה על כל דבר דפוס.

# data[].attributes.headline
איחוד המכס הגרמני - 1834

# data[].attributes.subject
איחוד המכס הגרמני - 1834

# data[].attributes.body
אפשר לגרמניה להתעצם מבחינה כלכלית. האיחוד הכלכלי בין מדינות גרמניות שונות אִפְשֵׁר מסחר חופשי ללא מְכָסִים (מס על סחורות נכנסות למדינה) ביניהן. היווה תנאי הכרחי להתפתחות מהפכה תעשייתית בגרמניה. הוא הוביל אם כן להתחזקותה הכלכלית של גרמניה וסייע גם להפצת רעיון הלאומיות הגרמנית ולהרחבת פעילותן של האגודות הלאומיות.

# data[].attributes.headline
שלב שלישי: מאבק עממי

# data[].attributes.subject
שלב שלישי: מאבק עממי

# data[].attributes.headline
אביב העמים - 1848

# data[].attributes.subject
אביב העמים - 1848

# data[].attributes.body
אביב העמים הוא כינוי לגל גדול של מרידות  שהחל במרץ 1848 ונמשך במהלך השנים 1849-1848 בכמה ממדינות אירופה. רוב המרידות היו לאומיות, וחלקן מרידות פוליטיות וחברתיות. גל מרידות זה התרחש בארצות רבות, למשל: איטליה, צרפת, הונגריה, בלגיה וגם בגרמניה. מהפכנים ליבֶּרלים הם שהנהיגו את המרידות בגרמניה נגד השמרנות שאפיינה את התקופה שלאחר ימי נפוליאון. המרידות  דוכאו בכוח רב על ידי מתנגדי הלאומיות.

במרץ 1848 החלו להתפשט גם בנסיכויות והממלכות הגרמניות הפגנות וניסיונות מהפכה במסגרת "אביב העמים", שהכוח המניע שמאחוריהם היה האגודות לאומיות. ההמונים יצאו לרחובות הערים הגרמניות, ביקשו להדיח שליטים עריצים ושמרנים, לזכות בחירויות אזרחיות ולאחד את המדינות הגרמניות השונות למדינת לאום גרמנית אחת. בשלב הראשון נראה היה כי המאבק העממי של הלאומיות הגרמנית אכן מתקדם ליצירת גרמניה מאוחדת. אך מהר מאוד התקווה נגדעה.

# data[].attributes.headline
הקמת הפרלמנט בפרנקפורט וכתיבת חוקה

# data[].attributes.subject
הקמת הפרלמנט בפרנקפורט וכתיבת חוקה

# data[].attributes.body
בעקבות אירועי "אביב העמים" המהפכניים התכנסו נציגים נבחרים ממדינות גרמניה השונות בעיר פרנקפורט והקימו את הפרלמנט הגרמני. בפרלמנט התקיימו דיונים על המאבק הלאומי, על גבולות גרמניה ועל השלטון שיקום בה בעתיד. בפרלמנט  אף ניסחו חוקה. אבל למעשה לא היה לפרלמנט כוח פוליטי אמיתי לכפות את החלטותיו על שליטי המדינות השונות.

מעניין לגלות שחברי הפרלמנט הגיעו למסקנה שכדי שיוכלו לממש את רעיון איחוד גרמניה, עליהם לשכנע את אחד המלכים הגרמניים לשתף עמם פעולה ולהפוך למלך גרמניה המאוחדת, כאשר תקום. שני המועמדים שנראו מתאימים להנהיג את גרמניה המאוחדת היו קיסר אוסטריה ומלך פרוסיה - שליטי הממלכות החזקות ביותר במרחב הגרמני.

קיסר אוסטריה ומלך פרוסיה התנגדו בתקיפות לרעיון הלאומי!

בקריטקטורה: המלך הפרוסי וילהם הרביעי דוחה את המלוכה שהוצעה על ידי הפרלמנט בפרנקפורט.

# data[].attributes.headline
שלב רביעי: מאבק עממי וצבאי

# data[].attributes.subject
שלב רביעי: מאבק עממי וצבאי

# data[].attributes.headline
מינוי ביסמרק לקנצלר גרמניה - 1862

# data[].attributes.subject
מינוי ביסמרק לקנצלר גרמניה - 1862

# data[].attributes.body
קנצלר (ראש ממשלת) פרוסיה והמדינאי המבריק שהצליח לאחד את נסיכויות גרמניה יחד, הוא למעשה האישיות היחידה לה מיוחסת מלאכת המחשבת הדיפלומטית והצבאית של איחוד גרמניה, אחד מאבות האומה הגרמנית. בשלבים הבאים נראה כיצד מהלכיו יוצאי הדופן ידע לשלב דיפלומטיה לצד כוח צבאי ולהקים את המדינה החזקה והגדולה באירופה.

בתמונה: ביסמרק במדי הצבא הפרוסי, בעלי הכובע הפרוסי המפורסם.

# data[].attributes.headline
מלחמת פרוסיה-דנמרק - 1864

# data[].attributes.subject
מלחמת פרוסיה-דנמרק - 1864

# data[].attributes.body
המלחמה הראשונה שהוביל ביסמרק ומטרתה: כיבוש שטחים בין המדינות (שטחי שלזוויג והולשטיין שבין פרוסיה ודנמרק). השטחים היו בשליטת דנמרק, אך גרמנים רבים שחיו בשטחים אלו ראו בהם חלק בלתי נפרד מגרמניה. הניצחון על דנמרק הוביל לחלוקת השטחים הללו בין פרוסיה לבין אוסטריה. חלוקה זו הובילה בהמשך לחילוקי דעות בין שתי הממלכות. ביסמרק יזם את העימות עם אוסטריה על השטחים במטרה לצאת לעימות - גם נגד אוסטריה.

# data[].attributes.headline
מלחמת פרוסיה-אוסטריה - 1866

# data[].attributes.subject
מלחמת פרוסיה-אוסטריה - 1866

# data[].attributes.body
ביסמרק הבין שכדי לקבע את שליטתה של פרוסיה, עליה להביס את אוסטריה בקרב ולהוציאה מהאיחוד הגרמני. מסיבות אלו הוא חתר לבידודה של אוסטריה, ולשם כך גייס את תמיכתן של כמה מדינות, ובראשן - צרפת.

העילה הרשמית למלחמה הייתה אי ההסכמות לגבי השליטה בשטחי שלזוויג-הולשטיין, שנכבשו מידי דנמרק בשנת 1864. פרוסיה ובעלות בריתה הביסו את אוסטריה ועקב הורחבו שטחי השלטון של פרוסיה במדינות הצפון גרמניות.

ביסמרק הקים את ברית מדינות צפון גרמניה בהנהגת פרוסיה ודרש מאוסטריה המובסת להכיר בברית זו. היעד הבא היה צירוף מדינות דרום גרמניה לברית אך ביסמרק ידע כי צרפת תהיה המתנגדת המרכזית לאיחוד זה.

# data[].attributes.headline
מלחמת פרוסיה-צרפת - 1870

# data[].attributes.subject
מלחמת פרוסיה-צרפת - 1870

# data[].attributes.body
ההישגים של ביסמרק אכן עוררו חששות אצל קיסר צרפת, נפוליאון השלישי, והוא דרש מביסמרק להעביר לצרפת שטחים גרמנים ממערב לנהר הריין - כפיצוי על הפרת מאזן הכוחות לטובת פרוסיה במלחמת פרוסיה-אוסטריה.

ביסמרק ניצל את ההזדמנות והציג את דרישת צרפת כאיום על מדינות דרום גרמניה. בעקבות זו נכרתו בריתות צבאיות בין המדינות בדרום גרמניה לבין פרוסיה. ביסמרק ידע כי בשלב זה רק מלחמה נגד צרפת תגרום לאיחוד מלא של מדינות דרום גרמניה עם הברית הצפון גרמנית ולכן יזם מלחמה נגד צרפת - כאימרתו הידועה כי איחוד גרמני יגיע ״בדם ובברזל״, קרי, במלחמה.

בתמונה: חיילי מילואים צרפתים בנקודת התכנסות לקראת המלחמה בגרמניה.

# data[].attributes.headline
ניצחון פרוסי וכיבוש אלזס-לורן - 1871

# data[].attributes.subject
ניצחון פרוסי וכיבוש אלזס-לורן - 1871

# data[].attributes.body
ידה של פרוסיה הייתה על העליונה. במהלך המלחמה הגיעו הצבאות הפרוסים עד הבירה פריז והטילו עליה מצור תוך כדי הפגזה - עד שנכנעה. בשנת 1871 כבשה פרוסיה את שטחי אלזס ולורן בצפון מזרח צרפת, הסמוכות לגבול הגרמני. בעקבות הניצחון הצטרפו גם מדינות דרום גרמניה לאיחוד ובכך נסללה הדרך להקמת הקיסרות הגרמנית המאוחדת.

במפה: באדום - ברית המדינות הצפון גרמניות, בצהוב - מדינות דרום גרמניה, ובבז׳ - חבל אלזס וחבל לורן שנכבש מידי הצרפתים.

# data[].attributes.headline
הכתרת וילהלם לקיסר גרמניה בורסאי - 1871

# data[].attributes.subject
הכתרת וילהלם לקיסר גרמניה בורסאי - 1871

# data[].attributes.body
בטקס מפואר בארמון ורסאי, ארמונם של מלכי צרפת, הוכתר וילהלם מלך פרוסיה לקיסר הראשון של גרמניה המאוחדת. על פי חוקת גרמניה המאוחדת, עמד הקיסר בראש המדינה החדשה, והוא היה גם מלך פרוסיה ומפקד הצבא. מדינות גרמניה מאוחדת ניהלו את עניינהן הפנימיים באופן עצמאי, ואילו ענייני מדיניות החוץ, הביטחון והכספים נוהלו בידי הממשלה המרכזית. אוטו פון ביסמרק מונה לקנצלר (ראש הממשלה) הראשון של גרמניה המאוחדת.

בתמונה: הכתרת הקיסר וילהלם (במרכז הבמה) בחדר המראות שבארמון ורסאי שבפאתי פריז. ביסמרק עומד במדים לבנים במרכז. בתום מלחמת העולם הראשונה [1918] ישחזרו הצרפתים באותו הארמון ובאותו החדר מעמד דומה ומשפיל לגרמניה כקריצה היסטורית לאירוע זה.

# data[].attributes.headline
מבט לעתיד: לקראת מלחמת העולם הראשונה

# data[].attributes.subject
מבט לעתיד: לקראת מלחמת העולם הראשונה

# data[].attributes.headline
פרוץ מלחמת העולם הראשונה - 1914

# data[].attributes.subject
פרוץ מלחמת העולם הראשונה - 1914

# data[].attributes.body
הכיבוש הגרמני של אלזס ולורן, ובכלל, ההפסד לגרמניה הוא אחת מהסיבות הרבות ליריבות בין צרפת לגרמניה ולפרוץ מלחמת העולם הראשונה.

בתמונה: תלמידים צרפתים לומדים על צרפת כאשר המורה מצביע על שני חבלי הארץ שנכבשו על ידי גרמניה במלחמת 1871 - אותם חבלי ארץ שהצרפתים יצאו להציל ב-1914 ויקריבו מיליונים רבים של חיים עבורם.