# data[].attributes.body
Berättande texter kan antingen vara personliga och bygga på verkliga händelser, som en blogg, dagbok, brev eller krönika, eller påhittade, fiktiva, som noveller, sagor eller romaner.

Poängen med att berätta är främst att underhålla, att berätta en god historia och dessutom berätta den på ett bra sätt. Men berättelsen har också en djupare mening. Den skapar ordning i den värld vi lever så att världen blir begriplig för oss. Redan då vi som barn lyssnar till sagor lär vi oss om rätt och fel.

En berättelse innehåller en konflikt och en lösning. I konflikten avläser vi en viss moraluppfattning och hejar därmed på den goda karaktären. Berättelsen har ofta en inledning där personer, tid och plats blir presenterade samt en avslutning som avrundar berättelsen.

Den fiktiva berättelsen kännetecknas av

en titel som berättar något om innehållet och som gärna lockar läsaren till att läsa eller höra berättelsen.

repliker där handlingen är mest spännande.

en konflikt, ett problem, som under berättelsens gång blir löst.

en moral, något som man kan lära av. Moralen kan vara tydligt uttryckt i berättelsen eller så kan den vara underförstådd så att den måste läsas mellan raderna.

# data[].attributes.body
Typiska drag:

Texten är kort

Handlingen börjar direkt, ingen lång inledning

En händelse, en konflikt, ett problem

Handlingen utspelas under en kort tid

En eller ett fåtal personer

En eller ett fåtal platser

Vanligt med inre dialog (att följa en persons tankar), inte mycket repliker

Oväntat eller tankeväckande slut eller öppet slut (läsaren får själv räkna ut hur det går)

# data[].attributes.body
Tar oftast upp sådant som har hänt på riktigt. Man utgår från sina egna erfarenheter och väljer själv hur man vill formulera sig. Exempel på personliga berättelser är blogg, dagbok, brev, sms, krönika.
Syftet med dessa texter är att berätta om det som händer i vardagen och att underhålla. De är oftast skrivna i kronologisk ordning, i preteritum och med ett vardagligt språk.

# data[].attributes.body
Har oftast bara en mottagare som är känd för den som skriver. Innehåller datum, plats samt hälsningsfras i början och slutet.

# data[].attributes.body
I en krönika tittar man oftast bakåt i tiden för att reflektera, det vill säga tänka över saker som hänt. Det brukar handla om personliga händelser i vardagen utifrån något som man har observerat i samhället och som läsarna kan känna igen sig i. Ofta förekommer humor, egna åsikter och kommentarer.

# data[].attributes.body
Sakprosatexter är ett annat ord för texter som är baserade få fakta. Det kan t.ex. vara texter i läroböcker, tidningsartiklar, faktatexter eller instruktionsboken till din nya mobil.

# data[].attributes.body
Argumenterande texter är till exempel debattartiklar, insändare och ledare. Eller politiska tal, reklamkampanjer och läsarbrev.

Att argumentera är att framföra en ståndpunkt, vilket i praktiken betyder att man ska fördjupa sitt ställningstagande och förklara varför man tycker på ett visst sätt.

Det är skillnad på muntlig och skriftlig argumentation. En muntlig argumentation kan få stöd av andra deltagares kommentarer. I en skriftlig argumentation måste skribenten driva argumentationen framåt utan andras hjälp. Du kan öva upp både din skriftliga och muntliga förmåga att argumentera med till exempel följande fraser

Jag menar att ...

Det viktigaste är alltså att ...

Vidare vill jag hävda att ...

# data[].attributes.body
En beskrivande text används för att förmedla fakta och information.

Lärobokstexter är oftast beskrivande, samma sak med uppslagsord i NE.

Om du vill berätta hur något ser ut, till exempel ett rum, ett landskap eller en person, är det en beskrivande text du gör.

Beskrivande texter kan även vara fiktiva, alltså påhittande. Författare som skriver romaner och noveller är ofta duktiga på detta.

# data[].attributes.body
I en förklarande eller utredande text utgår du från en fråga som du analyserar och besvarar med hjälp av fakta från olika källor.

Att utreda innebär att du belyser frågan med hjälp av vad andra har skrivit eller sagt och kommer fram till en slutsats som bygger på fakta från källorna – inte dina egna personliga åsikter. Syftet är att den som läser din text ska få information och ökade kunskaper om den fråga du tar upp.

En utredande text kan till exempel vara en utredande artikel eller en rapport. De hör till den typ av texter som brukar kallas vetenskapliga texter. Du kan till exempel skriva en utredande text i olika ämnen i skolan eller skriva en artikel i en tidning eller i något forum på internet.

# data[].attributes.body
Att citera betyder att du ordagrant återger vad någon har skrivit eller sagt. Stavfel och grammatiska fel får inte ändras, citatet ska återges exakt.Att referera innebär att du sammanfattar något du läst, sett eller upplevt.I en text som bygger på material du läst kan kan du både citera och referera. Ofta är det bättre att referera, många citat gör din text svårläst, men om du refererar är det viktigt att du inte ändrar på budskapet. Du måste göra en korrekt sammanfattning av det du vill beskriva.Oavsett om du refererar eller citerar ska du använda referatmarkörer.En referatmarkör visar att du hänvisar till en annan person eller källa. ''Författaren påstår att..."

Exempel referatmarkörer

påpekar

föreslår

påstår

hävdar

framhåller

redogör för

argumenterar för

förklarar

belyser

understryker

# data[].attributes.body
En instruerande text talar om hur man gör något. Det kan vara en manual eller instruktionsbok till en apparat eller en programvara. Eller en beskrivning av hur man reparerar något som är trasigt.

Recept på maträtter är en annan form av instruerande text.

# data[].attributes.body
Nyhetsartikeln är den vanligaste texten du möter i medierna. Den kan handla om vad som helst och är oftast skriven så att du inte behöver läsa hela artikeln för att förstå vad den handlar om, eller vad som har hänt.

Artikeln börjar med en ingress där det viktigaste i artikeln sammanfattas och läsaren får en insyn i vad artikeln handlar om. Ingress och rubrik är mycket viktiga i en nyhetsartikel. De avgör om du tycker det är värt att lägga din tid på att läsa vidare.

Svarar på frågorna: Vem? Vad? Var? När? Hur? Varför?

Rapporterar och återger en händelse

Skribenten ska hålla sig objektiv i ämnet (inte framföra åsikter)

Består av huvudrubrik, ingress, brödtext, mellanrubriker, bilder, byline

# data[].attributes.body
Insändare är texter som skrivs av läsarna. Oftast är det argumenterande texter,men de kan också vara berättande, eller handla om att någon vill berömma eller tacka en person som gjort något bra.

Ibland tillåter redaktionen att insändare är anonyma, du vet alltså inte vem som står bakom, men det blir allt ovanligare.

# data[].attributes.body
Krönikan är en text med argument där det både finns information och åsikter. Syftet med en krönika är att övertyga och underhålla. De är vanliga på bloggar och i tidningar och har ett enkelt språk, är personlig och skriven i jag-form. Den bygger ofta på t ex en iakttagelse, ett minne eller en nyhet. Skribenten utgår från sina personliga upplevelser och kopplar dem till något större.

# data[].attributes.body
Reportaget är en genre som ställer stora krav på journalisten. Miljö, människor och bakgrund är ingredienserna för ett lyckat reportage.

Det journalisten skriver om ska vara självupplevt och reportagen är längre än artikeln eftersom ett syfte är att ge fördjupad information.

Ett reportage om ett fenomen som Pokémon Go skulle ge en ingående presentation av ämnet med bakgrundsfakta och intervjuer med spelare.

Stilen i ett reportage kan vara personlig, underhållande eller konstnärlig och den är inte lika strikt objektiv som till exempel en nyhetsartikel. Syftet med ett reportage kan vara att väcka opinion genom att skildra sådant journalisten tycker borde ändras. Det kan vara sådant som barnarbete, fattigdom eller miljöförstöring.

# data[].attributes.body
När du skriver och använder material från olika källor ska du visa att:

du läst materialet

du förstått innehållet i det

du kan kommentera materialet i din egen text.

När du presenterar en källa i din text, det vill säga materialet du läst, kallas det för källhänvisning.

En källhänvisning talar om

vad du har läst

var du har läst det

vem som har skrivit det och

när det är skrivet.

Ofta kommer du att arbeta med texter som du läst på internet. När det gäller texter på internet framgår det inte alltid när de är skrivna. De kan också ändras efter att du läst dem. I sådana fall är det bästa att ange datum för när du läste texten och länken till sidan.

Många har missuppfattat punkten vem som har skrivit och menar att din källa måste ha en namngiven författare. Detta är felaktigt. Det finns många källor som saknar namngiven författare, exempelvis protokoll, tidningsnotiser och information på myndighets- och företagssidor, och inget ska hindra dig från att citera dem.

Detta gäller också om du citerar ett uppslagsord i NE. Uppslagsord med korta texter i NE har ingen författare, och då är det NE som är källan.

Olika sätt att ange källhänvisningar

Det finns två sätt att ange källhänvisningar: Antingen i anslutning till texten eller med fotnoter i slutet av din text.Båda sätten ska innehålla samma information: vem som är avsändare av texten, när den är publicerad eller hämtad/läst, och på vilka sidor eller vilken URL den finns att läsa.Använder du källhänvisningen i den löpande texten kan du aningen börja med att skriva var den är hämtad eller lägga in informationen efter citatet eller referatet, och då inom en parentes.Lägger du in källhänvisningarna i slutet av din text anger du med bokstäver eller siffror i löptexten vad du refererar till och använder sedan samma bokstäver/siffor i källhänvisningarna.

# data[].attributes.body
En debattartikel är en argumenterande text som vill väcka opinion eller påverka i en viss fråga.Debattartiklar i tidningar skrivs så gott som alltid av personer som inte jobbar där. Oftast skrivs de av experter, politiker och opinionsbildare och det är vanligt att de företräder organisationer, politiska partier eller andra intressegrupper.

De flesta debattartiklar är uppbyggda efter samma mall

Tes

Exempel

Argument

Motargument

Bemötande av motargument

Förslag på åtgärd