# data[].attributes.body
Født: 14. november 1907, vimmerby, Sverige

Død: 28. januar 2002,

# data[].attributes.headline
Astrid Anna Emilia Ericsson blev født den 14. november 1907 på gården Näs nær den lille svenske by Vimmerby i Småland. Hun var det andet barn ud af en børneflok på i alt fire af bonden Samuel August Ericsson og Hanna Ericsson. Da Astrid var barn, fandtes der ikke traktorer eller ret mange andre maskiner, så arbejdet på gården var hårdt. Der var både karle og tjenestepiger på gården, men også Ericsson-børnene måtte hjælpe til med det praktiske arbejde. Men når de ikke var i marken, så legede de, så de med Lindgrens egne ord ”næsten legede sig ihjel” (Jens Andersen: Denne dag, et liv. En Astrid Lindgren-biografi. Gyldendal, 2014).Der blev dog også tid til at læse lidt indimellem. Astrid fik sin første bog i 1911 og har fortalt derom: ”Da jeg var barn, var bøger en sjældenhed. Man fik omkring en om året. Den første bog, jeg fik, hed “Snövit Barnens julkalender 1911”. (se www.astridlindgren.se).Den 7. august 1914 begyndte Astrid i skole i Vimmerby, og hun elskede at lære at læse og skrive. Som trettenårig fik hun udgivet en stil i lokalavisen Vimmerby Tidning.I 1923 tog hun sin realeksamen, og året efter blev hun journalistelev ved Vimmerby Tidning, hvor hun stod for alt fra begravelsesnotitser, småartikler og mindre anmeldelser til korrekturlæsning, telefonpasning og lignende. Men det, der lignede begyndelsen på en strålende journalistkarriere, fik en brat ende, da hun i 1926 blev gravid med avisens ejer og chefredaktør Reinhold Blomberg. Dengang var det ikke ligefrem velanset at få børn udenfor ægteskabet, og desuden var Blomberg gift. 50-årige Blomberg havde syv børn fra sit første ægteskab, lå i skilsmisse fra sin anden kone, og selvom han gerne ville stå ved faderskabet, måtte skilsmissen overstås først, og helst uden at den nuværende kone fik nys om hans udenomsægteskabelige affære. Astrid flyttede alene til Stockholm for hverken at bringe skam over sine forældre eller Blomberg. Men Blombergs skilsmisse trak i langdrag, og Astrid valgte at rejse til Danmark og føde på Rigshospitalet – det eneste hospital i Norden, hvor man ikke behøvede at angive faderens navn ved fødslen.Den 4. december 1926 blev sønnen Lasse født, og efter tre intense uger med den nyfødte blev han overladt til en plejemor i Brønshøj i København.I 1926 var Astrid begyndt på et kursus i stenografi og maskinskrivning på Bar-Loc i Stockholm, og i 1928 afsluttede hun denne uddannelse og fik efterfølgende ansættelse som sekretær ved bilforbundet KAK. Lasses fader afviste hun samme år, og i 1931 blev hun gift med kontorchefen på KAK, Sture Lindgren, og blev nu hjemmegående. Året inden var Lasses plejemor blevet alvorligt syg, så Astrid havde hentet sin søn hjem fra København. I 1934 fik Astrid og Sture Lindgren datteren Karin.2. Verdenskrig fyldte meget i Astrids bevidsthed, blandt andet fordi hun fik arbejde i afdelingen for brevcensur under den svenske efterretningstjeneste og under hele krigen læste titusindvis af breve til og fra udlandet. Hun skulle sørge for, at brevene for eksempel ikke indeholdt informationer, der kunne skade Sverige. Det gav hende et særligt indblik i krigens udvikling og rædsler. Samtidig var Astrid en flittig avislæser, og hun forholdt sig også aktivt til, hvad krigen betød for hendes egen hverdag. Under hele krigen skrev hun således dagbog og reflekterede over krigens status, og hvad krigen gør ved menneskesjæle og ved relationen mellem mennesker. Dagbogen udkom i 2016 under titlen ”Krigsdagbøger 1939-1945”.I 1941 flyttede familien til en stor lys lejlighed i Dalagatan 46 med udsigt over Vasaparken, og her boede Astrid Lindgren indtil sin død. Samme år begyndte hun at fortælle sin datter historier om en pige ved navn Pippi Langstrømpe. Som hun senere hen fortalte: “Navnet var så forrykt, at fortællingerne blev derefter.” (Astrid Lindgrens hjemmeside). I 1944 skrev Astrid nogle af de mange Pippi Langstrømpe-historier ned og samlede dem til en lille bog, som Karin skulle have til sin tiårs fødselsdag. Manuskriptet blev ligeledes sendt til Bonniers forlag, som afslog at udgive den. Samme år vandt Astrid Lindgren 2. prisen i en konkurrence om pigebøger på det nystartede forlag Rabén & Sjögren med fortællingen “Britt-Mari lätter sitt hjärta”. I 1945 udskrev samme forlag en ny konkurrence med temaet børnebøger for børn i alderen 6-10 år. Astrid Lindgren indsendte en omarbejdet udgave af Pippi Langstrømpe og vandt førsteprisen.I 1947 begyndte Astrid Lindgren som forlagsredaktør på deltid med ansvar for børnebogsafdelingen på Rabén & Sjögren. Om eftermiddagen arbejdede hun på forlaget, og formiddagene benyttede hun til selv at skrive. Astrid Lindgren har fortalt, at hun skrev sine fortællinger enten på altanen eller liggende i sin seng – endnu med natkjole på.Allerede i slutningen af 1940’erne var Astrid Lindgren et stort børnelitterært fænomen i ind- og udland, og ikke mindst Pippi-figuren antog hurtigt sit eget liv – ikke kun som billedbog og malebog, teater- og filmprojekt, men også som ugebladsføljeton, påklædningsdukke og som reklamesøjle for henholdsvis en sparekasse og en vitaminpille til børn.I 1970 gik Astrid Lindgren på pension fra Rabén & Sjögren, men hun skrev videre, til hun døde 94 år gammel, den 28. januar 2002, i sin lejlighed i Stockholm. Hun blev dog først begravet den 8. marts, på kvindernes internationale kampdag, i Storkyrkan domkirke i Stockholm.På samme måde, som Pippi Langstrømpe-figuren blev et varemærke, så er Astrid Lindgren sit helt eget brand. Hendes gamle skole i Vimmerby hedder nu Astrid Lindgrens Skola, der er gader opkaldt efter hende både i Vimmerby, Norrtälje og Ystad, en del af Vasaparken i Stockholm hedder Astrid Lindgrens Terrass, et sygehus i Solna hedder Astrid Lindgrens Barnsjukhus, Asteroide nummer 3204 er opkaldt efter Astrid Lindgren, de svenske forskningssatellitter Astrid 1 fra 1995 og Astrid 2 fra 1998 er opkaldt efter hende, og der er adskillige skoler i Tyskland for autister og elever med sprogproblemer, der er opkaldt efter Lindgren, nemlig Die Astrid-Lindgren-Schule. En årlig børne- og ungdomspris er indstiftet til hendes minde, og desuden kan man besøge eventyrparken Astrid Lindgrens Verden i Vimmerby eller Astrid Lindgren museum i Stockholm, der ligger i hendes gamle lejlighed i Dalagatan.Lindgrens bøger er oversat til omkring 90 sprog i 100 lande og har solgt over 100 millioner eksemplarer.

# data[].attributes.subject
Astrid Anna Emilia Ericsson blev født den 14. november 1907 på gården Näs nær den lille svenske by Vimmerby i Småland. Hun var det andet barn ud af en børneflok på i alt fire af bonden Samuel August Ericsson og Hanna Ericsson. Da Astrid var barn, fandtes der ikke traktorer eller ret mange andre maskiner, så arbejdet på gården var hårdt. Der var både karle og tjenestepiger på gården, men også Ericsson-børnene måtte hjælpe til med det praktiske arbejde. Men når de ikke var i marken, så legede de, så de med Lindgrens egne ord ”næsten legede sig ihjel” (Jens Andersen: Denne dag, et liv. En Astrid Lindgren-biografi. Gyldendal, 2014).Der blev dog også tid til at læse lidt indimellem. Astrid fik sin første bog i 1911 og har fortalt derom: ”Da jeg var barn, var bøger en sjældenhed. Man fik omkring en om året. Den første bog, jeg fik, hed “Snövit Barnens julkalender 1911”. (se www.astridlindgren.se).Den 7. august 1914 begyndte Astrid i skole i Vimmerby, og hun elskede at lære at læse og skrive. Som trettenårig fik hun udgivet en stil i lokalavisen Vimmerby Tidning.I 1923 tog hun sin realeksamen, og året efter blev hun journalistelev ved Vimmerby Tidning, hvor hun stod for alt fra begravelsesnotitser, småartikler og mindre anmeldelser til korrekturlæsning, telefonpasning og lignende. Men det, der lignede begyndelsen på en strålende journalistkarriere, fik en brat ende, da hun i 1926 blev gravid med avisens ejer og chefredaktør Reinhold Blomberg. Dengang var det ikke ligefrem velanset at få børn udenfor ægteskabet, og desuden var Blomberg gift. 50-årige Blomberg havde syv børn fra sit første ægteskab, lå i skilsmisse fra sin anden kone, og selvom han gerne ville stå ved faderskabet, måtte skilsmissen overstås først, og helst uden at den nuværende kone fik nys om hans udenomsægteskabelige affære. Astrid flyttede alene til Stockholm for hverken at bringe skam over sine forældre eller Blomberg. Men Blombergs skilsmisse trak i langdrag, og Astrid valgte at rejse til Danmark og føde på Rigshospitalet – det eneste hospital i Norden, hvor man ikke behøvede at angive faderens navn ved fødslen.Den 4. december 1926 blev sønnen Lasse født, og efter tre intense uger med den nyfødte blev han overladt til en plejemor i Brønshøj i København.I 1926 var Astrid begyndt på et kursus i stenografi og maskinskrivning på Bar-Loc i Stockholm, og i 1928 afsluttede hun denne uddannelse og fik efterfølgende ansættelse som sekretær ved bilforbundet KAK. Lasses fader afviste hun samme år, og i 1931 blev hun gift med kontorchefen på KAK, Sture Lindgren, og blev nu hjemmegående. Året inden var Lasses plejemor blevet alvorligt syg, så Astrid havde hentet sin søn hjem fra København. I 1934 fik Astrid og Sture Lindgren datteren Karin.2. Verdenskrig fyldte meget i Astrids bevidsthed, blandt andet fordi hun fik arbejde i afdelingen for brevcensur under den svenske efterretningstjeneste og under hele krigen læste titusindvis af breve til og fra udlandet. Hun skulle sørge for, at brevene for eksempel ikke indeholdt informationer, der kunne skade Sverige. Det gav hende et særligt indblik i krigens udvikling og rædsler. Samtidig var Astrid en flittig avislæser, og hun forholdt sig også aktivt til, hvad krigen betød for hendes egen hverdag. Under hele krigen skrev hun således dagbog og reflekterede over krigens status, og hvad krigen gør ved menneskesjæle og ved relationen mellem mennesker. Dagbogen udkom i 2016 under titlen ”Krigsdagbøger 1939-1945”.I 1941 flyttede familien til en stor lys lejlighed i Dalagatan 46 med udsigt over Vasaparken, og her boede Astrid Lindgren indtil sin død. Samme år begyndte hun at fortælle sin datter historier om en pige ved navn Pippi Langstrømpe. Som hun senere hen fortalte: “Navnet var så forrykt, at fortællingerne blev derefter.” (Astrid Lindgrens hjemmeside). I 1944 skrev Astrid nogle af de mange Pippi Langstrømpe-historier ned og samlede dem til en lille bog, som Karin skulle have til sin tiårs fødselsdag. Manuskriptet blev ligeledes sendt til Bonniers forlag, som afslog at udgive den. Samme år vandt Astrid Lindgren 2. prisen i en konkurrence om pigebøger på det nystartede forlag Rabén & Sjögren med fortællingen “Britt-Mari lätter sitt hjärta”. I 1945 udskrev samme forlag en ny konkurrence med temaet børnebøger for børn i alderen 6-10 år. Astrid Lindgren indsendte en omarbejdet udgave af Pippi Langstrømpe og vandt førsteprisen.I 1947 begyndte Astrid Lindgren som forlagsredaktør på deltid med ansvar for børnebogsafdelingen på Rabén & Sjögren. Om eftermiddagen arbejdede hun på forlaget, og formiddagene benyttede hun til selv at skrive. Astrid Lindgren har fortalt, at hun skrev sine fortællinger enten på altanen eller liggende i sin seng – endnu med natkjole på.Allerede i slutningen af 1940’erne var Astrid Lindgren et stort børnelitterært fænomen i ind- og udland, og ikke mindst Pippi-figuren antog hurtigt sit eget liv – ikke kun som billedbog og malebog, teater- og filmprojekt, men også som ugebladsføljeton, påklædningsdukke og som reklamesøjle for henholdsvis en sparekasse og en vitaminpille til børn.I 1970 gik Astrid Lindgren på pension fra Rabén & Sjögren, men hun skrev videre, til hun døde 94 år gammel, den 28. januar 2002, i sin lejlighed i Stockholm. Hun blev dog først begravet den 8. marts, på kvindernes internationale kampdag, i Storkyrkan domkirke i Stockholm.På samme måde, som Pippi Langstrømpe-figuren blev et varemærke, så er Astrid Lindgren sit helt eget brand. Hendes gamle skole i Vimmerby hedder nu Astrid Lindgrens Skola, der er gader opkaldt efter hende både i Vimmerby, Norrtälje og Ystad, en del af Vasaparken i Stockholm hedder Astrid Lindgrens Terrass, et sygehus i Solna hedder Astrid Lindgrens Barnsjukhus, Asteroide nummer 3204 er opkaldt efter Astrid Lindgren, de svenske forskningssatellitter Astrid 1 fra 1995 og Astrid 2 fra 1998 er opkaldt efter hende, og der er adskillige skoler i Tyskland for autister og elever med sprogproblemer, der er opkaldt efter Lindgren, nemlig Die Astrid-Lindgren-Schule. En årlig børne- og ungdomspris er indstiftet til hendes minde, og desuden kan man besøge eventyrparken Astrid Lindgrens Verden i Vimmerby eller Astrid Lindgren museum i Stockholm, der ligger i hendes gamle lejlighed i Dalagatan.Lindgrens bøger er oversat til omkring 90 sprog i 100 lande og har solgt over 100 millioner eksemplarer.

# data[].attributes.headline
Har man en gang stiftet bekendtskab med den fanden i voldske og bomstærke Pippi Langstrømpe, med Emil fra Lønneberg og alle hans skarnsstreger, med de modige og varmhjertede Brødrene Løvehjerte og med alle de andre kraftfulde karakterer hos Astrid Lindgren, så lever de for altid i ens bevidsthed. Til og med bliver de serveret med et sprog, der er overrumplende sprudlende og en fortællestil, der er fabulerende skøn. Og der er heldigvis nok af værker at give sig i kast med, for den produktive forfatterinde nåde at skrive over 100 bøger, flere end 60 manuskripter til film og skuespil samt en masse sange inden sin død i 2002.Blå bogFødt: 14. november 1907 på gården Näs nær Vimmerby i Småland i Sverige.Død: Den 28. januar 2002 i sin lejlighed i Stockholm.Uddannelse: Stenografi og maskinskrivning ved Bar-Lock fra 1926-28.Debut: Britt-Mari lätter sitt hjärte, 1944.Priser: Svenske Dagbladets litteraturpris, 1945. Nils Holgersson-plaketten, 1950. Deutscher Jugendliteraturpreis, 1956. H.C. Andersen-medaljen, 1958. Expressens Heffaklump, 1970. Tysk boghandels fredspris, 1970. Litteraturfrämjandets hæderspris Guldskeppet, 1970. Svenska Akademiens store pris, 1971. Litteris et Artibus, 1975. Svenska Deckarakademins pris för børn- og ungdomskrimier, 1977. Illis Quorum, 1978. Stiftelsen Selma Lagerlöfs litteraturpris, 1986. Tolstojmedaljen, 1987. Mensaprisen, 1997. Grammis, juryens hæderspris, 2001.

# data[].attributes.subject
Har man en gang stiftet bekendtskab med den fanden i voldske og bomstærke Pippi Langstrømpe, med Emil fra Lønneberg og alle hans skarnsstreger, med de modige og varmhjertede Brødrene Løvehjerte og med alle de andre kraftfulde karakterer hos Astrid Lindgren, så lever de for altid i ens bevidsthed. Til og med bliver de serveret med et sprog, der er overrumplende sprudlende og en fortællestil, der er fabulerende skøn. Og der er heldigvis nok af værker at give sig i kast med, for den produktive forfatterinde nåde at skrive over 100 bøger, flere end 60 manuskripter til film og skuespil samt en masse sange inden sin død i 2002.Blå bogFødt: 14. november 1907 på gården Näs nær Vimmerby i Småland i Sverige.Død: Den 28. januar 2002 i sin lejlighed i Stockholm.Uddannelse: Stenografi og maskinskrivning ved Bar-Lock fra 1926-28.Debut: Britt-Mari lätter sitt hjärte, 1944.Priser: Svenske Dagbladets litteraturpris, 1945. Nils Holgersson-plaketten, 1950. Deutscher Jugendliteraturpreis, 1956. H.C. Andersen-medaljen, 1958. Expressens Heffaklump, 1970. Tysk boghandels fredspris, 1970. Litteraturfrämjandets hæderspris Guldskeppet, 1970. Svenska Akademiens store pris, 1971. Litteris et Artibus, 1975. Svenska Deckarakademins pris för børn- og ungdomskrimier, 1977. Illis Quorum, 1978. Stiftelsen Selma Lagerlöfs litteraturpris, 1986. Tolstojmedaljen, 1987. Mensaprisen, 1997. Grammis, juryens hæderspris, 2001.

# data[].attributes.body
Astrid Lindgrens produktion er enorm. I løbet af et halvt århundrede skrev hun sammenlagt ca. 125 børnebøger, billedbøger, noveller, lystspil m.v. og hun er oversat til ca. 90 sprog og dialekter bl.a. zulu, mongolsk og thai. Det er dog ikke alle bøgerne, der er oversat. Desuden er mange af bøgerne filmatiseret.

# data[].attributes.body
Som ganske ung begyndte Astrid Lindgren at arbejde som korrekturlæser på immerby Tidning, og som 18-årig blev hun gravid med avisens chefredaktør. Han ville giftes - det ville hun ikke, og hun rejste til København og fødte sønnen Lars i 1926. På det tidspunkt var Rigshospitalet i København det eneste sygehus i Skandinavien, hvor kvinder kunne føde uden at skulle orientere myndighederne om, hvem der var far til barnet. Da hun hverken havde bolig eller fast arbejde, måtte hun overlade sønnen til en plejefamilie i København.

# data[].attributes.body
Astrid Lindgren (1907 – 2002) var en af Sveriges mest elskede og prisbelønnede forfattere.

Astrid Lindgren fik sin forfatterdebut i 1945 med PIPPI LANGSTRØMPE, der oprindeligt bare var tænkt som en gave til datterens 10-års fødselsdag.

PIPPI LANGSTØMPE blev starten til et stort forfatterskab, hvoraf mange har fået klassikerstatus heriblandt EMIL FRA LØNNEBERG, KARLSSON PÅ TAGET, ALLE VI BØRN I BULDERBY, MIO, MIN MIO BRØDRENE LØVEHJERTE og RONJA RØVERDATTER.

Astrid Lindgrens bøger har solgt i over 140 millioner eksemplarer og hun er blandt de mest oversatte børnebogsforfattere i verden, kun overgået af H. C. Andersen og Brødrene Grimm.

# data[].attributes.body
Parallelt med sit store forfatterskab arbejdede Astrid Lindgren fra hun var 40 år og de næste 25 år som forlagsredaktør på forlaget Raben & Sjøgren, der udgav alle hendes bøger. Hendes voksenliv og arbejdsliv, bortset fra forfatterskabet, kender man ikke meget til, da hun værnede om sit privatliv.

# data[].attributes.body
Allerede i slutningen af 1940’erne var Astrid Lindgren et stort børnelitterært fænomen i ind- og udland, og ikke mindst Pippi-figuren antog hurtigt sit eget liv – ikke kun som billedbog og malebog, teater- og filmprojekt, men også som ugebladsføljeton, påklædningsdukke og som reklamesøjle for henholdsvis en sparekasse og en vitaminpille til børn.

# data[].attributes.body
I 1970 gik Astrid Lindgren på pension fra Rabén & Sjögren, men hun skrev videre, til hun døde 94 år gammel, den 28. januar 2002, i sin lejlighed i Stockholm. Hun blev dog først begravet den 8. marts, på kvindernes internationale kampdag, i Storkyrkan domkirke i Stockholm.

# data[].attributes.body
Lindgrens bøger er oversat til omkring 90 sprog i 100 lande og har solgt over 100 millioner eksemplarer.

# data[].attributes.body
Den 4. december 1926 blev sønnen Lasse født, og efter tre intense uger med den nyfødte blev han overladt til en plejemor i Brønshøj i København.

# data[].attributes.body
Astrid Lindgren var en svensk forfatter. Hun blev kendt over hele verden for især sine børnebøger.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jens Andersen i Astrid Lindgrens fodspor (1:2)

# data[].attributes.attachment_link.description
Da Jens Andersen henvendte sig til dk4´s Frantz Howitz med ideen om at producere nogle programmer, hvor Astrid Lindgrens bevægende livshistorie skulle fortælles i bl.a. Vimmerby og Stockholm, var der ingen tvivl. De programmer skulle selvfølgelig gennemføres, men det store spørgsmål var: "Hvad skal programmerne tilføre, som Jens Andersens berømmede Astrid Lindgren biografi og Sveriges Televisions fremragende dokumentarprogrammer om den verdensberømte forfatter ikke allerede har fortalt?".

# data[].attributes.body
Den 7. august 1914 begyndte Astrid i skole i Vimmerby, og hun elskede at lære at læse og skrive. Som trettenårig fik hun udgivet en stil i lokalavisen Vimmerby Tidning.

# data[].attributes.body
Astrid lindgren døde den 28. januar 2002 i sin lejlighed i Stockholm.

# data[].attributes.body
Astrid Lindgren (Astrid Anna Emilia Ericsson; født 14. november 1907 i Näs ved Vimmerby, småland død 28. januar 2002 i stokholm) var en Svensk forfatter. Hun blev kendt over hele verden for især sine børnebøger.