# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det første samiske flagget. CC BY SA 3.0

Fargesammenstillingen i 1977-flagget er ikke uvanlig å finne på samekofter. Bildet viser damekofte av mørkeblått klede med dekor i gult og rødt. Foto: Várjjat Sámi Musea / Varanger Samiske Museum, tilgjengelig under CC BY-SA 3.0 NO.

. fri

På slutten av 1960-tallet og begynnelsen av 1970-tallet ble det levert flere forslag til et samisk flagg fra ulike hold. Det var imidlertid ikke før Alta-kampen at et av forslagene fikk bredt gjennomslag. I 1986 ble dagens sameflagg offisielt vedtatt av Den 13. Samekonferansen, som samlet samiske delegater fra Finland, Norge og Sverige i Åre, Sverige.

Flagget man ofte kaller "Det første sameflagget" hadde et rødt felt til venstre og et større blått felt til høyre, separert med ei venstrestilt gul linje. Dette flagget var inspirert av farger og mønstre man finner i tradisjonell samisk design. De tre fargebåndene i det aktuelle størrelsesforholdet forekommer for eksempel på enkelte samekofter. Fra 1960-tallet av ble mønsteret også brukt som designelement på annet enn klær, blant annet på et bokomslag og en talerstol.

I 1977 foreslo Synnøve Persen fra Porsanger, som da var student ved Kunstakademiet i Oslo, mønsteret til bruk som sameflagg. Persen fikk ideen til å designe et samisk flagg etter en studiereise til en annen nordisk minoritetsbefolkning, færøyingene. Persen lot seg inspirere av de nordiske flaggene og tradisjonell samisk design. Hun foreslo at flagget kunne brukes under Alta-aksjonene. Det har senere vist seg at det samme tradisjonelle mønsteret tidligere hadde blitt tatt i bruk som flagg lokalt i Kárášjohka ved noen anledninger, første gang i 1962 med Marit Stueng som opphavsperson. Da Alta-kampen tiltok i styrke fra og med 1978, ble flagget som Persen hadde foreslått tatt mye i bruk, og etterhvert kjent som et uoffisielt flagg for samefolket.

På 1980-tallet avholdt Nordisk Sameråd en konkurranse for å komme fram til et felles, internasjonalt sameflagg. Til denne konkurransen kom det inn 74 forslag fra 27 ulike forslagsstillere. Det uoffisielle sameflagget ble også tatt med som kandidat. Ei arbeidsgruppe under Samerådet diskuterte forslagene forut for Den 13. samekonferansen som skulle foreta det endelige valget.

Et av forslagene som ble levert var av den samiske kunstneren Astrid Båhl fra Skibotn. Båhl tok utgangspunkt i flagget fra Alta-kampen, men tilførte ei grønn stripe til venstre for den gule og en sirkel i rødt og blått på midten av flagget. Båhls endring av flagget var inspirert av tradisjonelle samiske symboler fra blant annet runebommer, av samisk kulturs forhold til sola, månen og naturen forøvrig, samt av det episke diktverket "Solsønnens frieri i jettenes land" som gjengir legenden om at samene er solas sønner og døtre.

Ingen av flaggforslagene ble levert med forklaring på sin symbolikk, men arbeidsgruppa gjenkjente den delte sirkelen i Båhls forslag som et symbol på sola og månen. Det ble fremheva at sol/måne-sirkelen brukes i flaggene til andre urfolk, som grønlenderne og de australske aboriginerne. Sirkelen ble også ansett som et godt symbol på samisk samhold. Hva gjelder fargevalget hadde det tidligere blitt innvendt mot det eksisterende sameflagget at rødt, blått og gult er "nordsamiske" farger, og at den grønne stripa ville gjøre det lettere for andre samiske grupper å identifisere seg med flagget.

Et flertall av komiteen gikk inn for det nye flaggforslaget, mens et mindretall gikk inn for å beholde det første sameflagget. På den 13. samekonferansen, som ble avholdt i i 1986, fikk konferansen velge mellom Synnøve Persens flagg fra 1977 og Astrid Båhls forslag. Når konferansen hadde debattert saken ble det til slutt enstemmig flertall for det som i dag er samenes flagg.

# data[].attributes.attachment_link.description
På slutten av 1960-tallet og begynnelsen av 1970-tallet ble det levert flere forslag til et samisk flagg fra ulike hold. Det var imidlertid ikke før Alta-kampen at et av forslagene fikk bredt gjennomslag. I 1986 ble dagens sameflagg offisielt vedtatt av Den 13. Samekonferansen, som samlet samiske delegater fra Finland, Norge og Sverige i Åre, Sverige.

# data[].attributes.attachment_link.description
Samlingene til Norges Olympiske Museum forteller en spennende historie fra opprinnelsen i antikkens Hellas til de moderne vinter- og sommerleker vi har i dag.

# data[].attributes.attachment_link.description
20-årsjubileum. Åpningsvignett, og høydepunter fra åpningsseremonien i 1994. 20 years anniversary. Ident, and highlights from the 1994 opening ceremony. -----

# data[].attributes.body
Duodji er tradisjonell samisk kunsthåndverk og husflid. Av naturmaterialer som tre, skinn, horn, tinn, ull og tøy lages vakre og praktiske produkter, både til eget bruk og for bytte og salg.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klær, håndverk og duodji

Alle deler av den sjøsamiske klesdrakten ble brukt i Nord-Troms fram til slutten av 1800-tallet, da tok norske og vestlige tradisjoner over. På 90-tallet ble kofta med tilbehør rekonstruert, og tatt i bruk igjen.

Duodji er tradisjonell samisk kunsthåndverk og husflid. Av naturmaterialer som tre, skinn, horn, tinn, ull og tøy lages vakre og praktiske produkter, både til eget bruk og for bytte og salg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Klær, håndverk og duodji - Nordlige folk

# data[].attributes.attachment_link.description
Alle deler av den sjøsamiske klesdrakten ble brukt i Nord-Troms fram til slutten av 1800-tallet, da tok norske og vestlige tradisjoner over. På 90-tallet ble kofta med tilbehør rekonstruert, og tatt i bruk igjen. Duodji er tradisjonell samisk kunsthåndverk og husflid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Duojárens blogg - Norsk håndverksinstitutt

# data[].attributes.attachment_link.description
På Norsk folkemuseum i Oslo, som jeg besøkte før jul, fikk jeg studere gamle kråkesølvbelter. Beltene er fra Øksfjordområdet, og ble samlet inn i 1910 av emissær Bertrand Nilsen, som leverte beltene, ei lue og to kofter til Etnografisk museum, og som senere ble overført til Norsk folkemuseum.

# data[].attributes.body
Olympiatoppen ønsker nye OL-drakter med inspirasjon fra samisk formkultur som skal brukes i åpning og medaljeseremoniene i PyeongChang 2018 Olympic Winter Games, og du får i oppdrag å komme med forslag til ny design!