# data[].attributes.body
Skribenten har själv tagit upp endel saker som kunde ha gjorts bättre eller på ett annat sätt och vi håller med. En mera logisk struktur och fokus på broshyrens layout samt information skulle ha gett ett bättre resultat.

# data[].attributes.body
Konkreta förslag på fortsatt forskning kom fram - har broshyren nått sina syften dvs, att synliggöra?

# data[].attributes.body
Bristfällig forskning finns om ämnet, stärker relevansen av att infromera om högkänslighet.

# data[].attributes.body
Påpekar att källorna är amerikanska och från olika delar av ladet så synen på högkänslighet kan variera stort.

# data[].attributes.body
Skribenten för fram tankar gällande processen och broshyren. Kritisk reflektionsdel fanns med.

# data[].attributes.body
Till för daghemspersonal och som uppgift att berätta och synliggöra högkänslighet och hur man kan beakta och inkudera barnet i daghemsverksamheten.

# data[].attributes.body
Slutprodukt en informationsbroshyr med innehåll om högkänslighet hos barn och vad det innebär.

# data[].attributes.body
Feedback gällande otydlighet i broshyren vilket gjorde att skribenten ändrade på detta före den slutliga kom ut.

# data[].attributes.body
Frågeställningarna var breda vilket ledde till att det blev svårt att få uttömmande svar och viktiga delar kan saknas i broshyren.

Designen blev dock stilren och attraktiv fast uppdelningen kunde göras tydligare.

# data[].attributes.body
Nöjd med informationsbroshyren.

# data[].attributes.body
Processens gång:
insalming av fakta, dokumentation av fakta, utformande av produkt, färdig produkt (broshyr).

Informationen dokumenterades i teoridelen och produkten formades då teoridelen skrevs.

# data[].attributes.body
Processdagbok för att underlätta rapporteringen, sökord, tankar och innehåll har skrivits ner. Ett annat häfte för tidtabell,

# data[].attributes.body
Ett produktutvecklingsarbete då slutresultatet är en konkret produkt.

# data[].attributes.body
Frågeställningen foksuerar på hur det är att vara ett högkänsligt barn, hur känner man igen denna typ av barn och hur man kan stöda barnet?

# data[].attributes.body
Lättare känna igen barn och därmed åtgärda och beakta egenskapen. Syftet anses relevant då information framkallar en bättre chans för inklussion i daghemmet.

# data[].attributes.body
Skaffa sig kunskap gällande högkänslighet hos barn och på basen av detta göra en informationsbroshyr för daghemspersonal.

# data[].attributes.headline
3. ATT KÄNNA IGEN, BEAKTA OCH STÖDA BARNET SOM ÄR HÖGKÄNSLIG - EN INFORMATIONSBROSHYR FÖR DAGHEMSPERSONAL                   (R. KOHONEN SOC. 2016)

# data[].attributes.subject
3. ATT KÄNNA IGEN, BEAKTA OCH STÖDA BARNET SOM ÄR HÖGKÄNSLIG - EN INFORMATIONSBROSHYR FÖR DAGHEMSPERSONAL                   (R. KOHONEN SOC. 2016)

# data[].attributes.body
Examensarbetet var bra utfört. En röd tråd fanns genom hela arbetet och en logisk struktur. Vi tycker ändå att slutdiskussionen kunde ha varit mera kritisk.

# data[].attributes.body
Förslag på fortsatt forskning gjordes. - fungerar planen de gjort och om materialet de gav ut var användbart?

# data[].attributes.body
Diskussionen skillde sig från ett vetenskapligt arbete då de diskuterade den slutliga produkten.
- Vad lyckades, vad kunde ha gjorts annorlunda, hur teorin var kopplad och hur produkten blev.

# data[].attributes.body
Problem som uppstod är hur brett ämne mobbning och förebyggning är. Vilken information skall tas med och vad är relevant för daghemsålder.

# data[].attributes.body
Produkten delades ut åt vårdnadshavare och personal.

# data[].attributes.body
Handlingsplanen fungerar som en grund medan infohäftet innehåller information om mobbning, förebyggande metoder och vad mobbningsförebyggande arbete handlar om.

# data[].attributes.body
Slutliga produkten är ett infohäfte och en mobbningsförebyggande handlingsplan. Produkten formades med hjälp av tidigare teori, tidigare mobbningsförebyggande planer och intervjuresultat.

# data[].attributes.body
Eniga om att främja delaktighet, inneha mobbningsförebyggande förhållningssätt, aktivt följa en mobbningsförebyggande handlingsplan.

# data[].attributes.body
Skribenterna nöjda med resultatet.

Arbetet en del av en större helhet inom Esbo stad.

# data[].attributes.body
Brainstorming om innehållet i infohäftet och handlingsplanen - först enskillt (3) och sedan ihop till en enhetlig plan.

# data[].attributes.body
Stött sig på ett annat examensarbete: Mobbningsförebyggande arbete inom Esbo stads dagvård: Påväg mot en gemensam mobbningsförebyggande plan.

# data[].attributes.body
Bekantat sig med nuvarande mobbningsförebyggande planer samt intervjuat daghemspersonal.

# data[].attributes.body
Välja vilka riktlinjer som skall följas under processen med en konkret plan.

# data[].attributes.body
Fria händer av Esbo stad men med önskan om en mobbningsförebyggande plan.

# data[].attributes.body
Utgående från behov skapa en planritning för ett aktivitetsrum i sjukhusmiljö.

# data[].attributes.body
Planen en gemensam grund för alla daghem och en stödform gällande mobbningsarbetet.

# data[].attributes.body
Utveckla en mobbningsförebyggande plan för Esbo svenskspråkiga daghem.

# data[].attributes.headline
1. PLANRITNING FÖR ETT AKTIVITETSRUM FÖR LÅNGTIDSSJUKA UNGA PÅ SJUKHUS (L HJORTMAN, J. HÄNNINEN ERGO, 2017)

# data[].attributes.subject
1. PLANRITNING FÖR ETT AKTIVITETSRUM FÖR LÅNGTIDSSJUKA UNGA PÅ SJUKHUS (L HJORTMAN, J. HÄNNINEN ERGO, 2017)

# data[].attributes.headline
2. MOBBNINGSFÖREBYGGANDE HANDLINGSPLAN FÖR ESBO STADS SVENSKSPRÅKIGA DAGHEM (J. KULLA, S. LINDFORS, S. PALSAMÄKI SOC. 2017)

# data[].attributes.subject
2. MOBBNINGSFÖREBYGGANDE HANDLINGSPLAN FÖR ESBO STADS SVENSKSPRÅKIGA DAGHEM (J. KULLA, S. LINDFORS, S. PALSAMÄKI SOC. 2017)

# data[].attributes.body
Efter granskning finns det en logisk uppbyggnad på arbetet och det utförde allt det vesäntliga.

# data[].attributes.body
Arbetsprocessen diskuterades samt reslutaten - vad kunde man ha gjort annorlunda?

# data[].attributes.body
Mellanutvärdering och slututvärdering. Den slutliga utvärderingen med hjälp av universal designs 7 grundprinciper samt diskussion.

Slutprodukten blev en plan för aktivitetsrummet.

# data[].attributes.body
Produktutvecklingens fyra delprocesser:
- byggbestämmelser
- universal design
- sjukhusmiljö
- viktiga aktiviteter för unga
- design och estetik

# data[].attributes.body
Utvecklingsarbete användes dvs. insamling av kunskap för att utveckla ny produkt eller förbättra något som redan finns.

# data[].attributes.body
Frågeställning skapades samt mål för att ge en riktning till arbetet.

# data[].attributes.body
Processdagbok, tidsplan och datainsamling av tidigare forskningar - identifiering av problemområdet.

# data[].attributes.body
Syftet för aktivitetsrummet är att skapa innovativa lösningar så att barn inom vården skall sysselsätta sig under långa sjukhusvistelser.

Det i sin tur bidrar till ett bättre vardagsliv för barnen.

# data[].attributes.body
Planen har utvecklats med hjälp av en frågeställning.

# data[].attributes.body
Det gemensamma i verksamhetsbaserat arbete och vetenskapligt arbete är att båda har ett titelblad, ett abstrakt och en innehållsförteckning.

# data[].attributes.body
-Processen är lång.
-Vad skall göras, vem skall kontaktas, vad skall läsas, vad skall observeras.
-En dialog och ett sammarbete mellan skribent och beställare.
-Målet är ett verkligt behov av arbetet, utveckla något som inte ännu finns.

# data[].attributes.body
Resultaten skiljer sig.
Verksamhetsbaserat arbete - produkt eller något praktiskt.
Vetenskapligt arbete - ny information med en forskningsrapport.

# data[].attributes.body
I det vetenskapliga arbetet finns det en huvudmetod medan det verksamhetsbaserade arbetet kan bestå av flera metoder.

# data[].attributes.body
Vetenskapligt arbete: inledning och bakgrund, referensram, vetenskaplig undersökning och diskussion.

# data[].attributes.body
Verksamhetsbaserat arbete: målsättning och bakgrund, referensram och perspektiv, arbestbeskrivning av process, produktutveckling och diskussion.