# data[].attributes.body
שיעור ראשון, חזרה על החומר, עזר לי מאוד ותרם לרענון הזכרון. הוזכרו המודלים שלמדנו בשנה שעברה והתרגשתי לשמוע שנלמד השנה על אבחונים לעומק, כלי עבודה שילוו אותי בהמשך הלימודים והדרך המקצועית.

# data[].attributes.body
היה מעניין להבין ששלב ההתערבות בעצם בנוי מ3- הערכה, התערבות ותוצאות. למדנו על חשיבות העדפות המטופל הEvidence based practice, ועל כך שעלינו להתעדכן באופן שוטף על כך. הרגשתי שאני יודעת את ההגדרות, בעקבות המאמר שקראתי, אך ההבהרה בכיתה והכניסה לפרטים עזרה בהטמעת המידע.

# data[].attributes.body
המרצה ענתה על השאלה שהעלנו לאחר קריאת המאמר, חיכיתי לשמוע את תשובתה ושמחתי על החשיבה הביקורתית שהעלנו יחד כקבוצה. לאחר מכן למדנו על הפרמטרים הפסיכומטריים, וכעת אני מרגישה שאוכל להמשיך ולמלא את ת״ז האבחון באופן מיטבי.

# data[].attributes.body
בתחילת השיעור הצבענו על ההבדל בין ״איכות חיים ו״רווחה אישית״. הגדרנו את המושגים QoL וWell being, ניהלנו דיון על המודלים הנקשרים אליהם אשר חיבר אותי להרצאות המודלים של שנה שעברה ואף לחקירתי בקורס PBT. נהנתי להרגיש את הקשר בין הנלמד בעבר ללמידה כיום ואת ההטמעה שנעשית. למדנו כלים להערכת איכות חיים ורווחה אישית וידע זה יעזור לי בעתיד המקצועי ואף להבין מאמרים לעומק.

# data[].attributes.body
שיעור הצגת אבחונים- בשיעור, הצגנו את אבחון הCOSA עליו עבדנו והשקענו רבות. נהניתי להעביר לבנות הכיתה את שלמדנו על הכלי ולשמוע את הערותיה של פרופ׳ רחלי קיצוני בנוגע להשתתפות העיסוקית הסובייקטיבית של האדם. הרגשתי עד כמה ההתנסות באבחון תרמה לי להבנתו. בעקבות השיעור הבנתי עד כמה עולם האבחונים רחב וגדול, ובידינו אופציות רבות, בעלות אופי שוני ודרך העברה שונה, לצורך התאמה מיטבית למטופלים.

# data[].attributes.body
הרצאה של ד״ר יעל קאופמן-כהן, הגישה ביומכנית- הגישה מבוססת על תנועה, ולכן נעשה תחילה חיבור לקורס קניזיולוגיה. היה מעניין לגלות שהגישה פותחה לפני זמן רב והיא הייתה הראשונה מהגישות המנחות בריפוי בעיסוק. הגישה ממקדת ונותנת כלים לאיך לגשת למטופל. למדתי שאנו כמרפאות בעיסוק עושות אינטגרציה לבין מודלים וגישות שונות, וכך נבנה האופי הטיפולי שלנו.

# data[].attributes.body
הרצאה של גב׳ יעל יעקובי, ACT- הגישה דוגלת בגמישות פסיכולוגית, ומוסברת באמצעות חצים, גלים ותרשים. התחברתי לגישה ואהבתי את משל שני החצים, שניתן להקבילו למצבי נפש רבים. נהנתי לראות את ההבדל בין גישה זו לגישה ביומכנית, והודגש לי המגוון הרחב דרכו ניתן לראות ולגשת למטופלים.

# data[].attributes.body
הרצאה של ד״ר אורית ברט, גישת הSI- בתחילת השיעור אורית הסבירה לנו על האינטגרציה החושית באמצעות תפוז, והבנתי עד כמה חשובה האינטגרציה החושית אל מול מסכי טאבלט וכו׳. בשיעור זה הצגנו את המאמר על מודל, ולכן ידעתי מעט מחקירה קודמת על הגישה, אך הגדרות השיעור הרחבתי את הידע שלי בנושא ואני מצפה ומחכה לשיעורים על הגישה בסמסטר הבא, ומאמינה שבאמצעות גישה זו ניתן לעזור לאנשים רבים במהלך הטיפול, ילדים ומבוגרים.

# data[].attributes.body
הרצאה של פרופ׳ רחלי קיצוני, תחילה נעשה סדר במודלים והבנתי איך הם פועלים באינטגרציה במהלך הטיפול. מודל IRM מדבר על הקשר הבין-אישי בין המטפל והמטופל, תוך כדי הטיפול. קיבלתי דגשים רבים על אומנות הטיפול ודרכי התמודדות עם מטופל

# data[].attributes.body
הגישה הפסיכו-דינמית- גישה הוליסטית יותר מהשאר. תיאור המקרה עזר לי והמחיש לי את הגישה. בתור מטפלים, אנו לעיתים מתבוננים על האדם באופן פיזיקלי יותר, הגישה עוזרת לנו לראות את האדם, להבין את מניעיו ואת הכוונות שלו ולגלות אמפתיה כלפיו. הגישה העניקה לי פן אחר להסתכל על האדם, ואני חושבת שאשתמש בעקרונותיה בעתיד כמרפאה בעיסוק

# data[].attributes.body
גישות טיפול מוטורי במטופלים עם נזק מוחי- בשיעור השווינו בין גישות טיפול מסורתיות אל מול הגישות העכשוויות. דרך ההשוואה, הצלחתי לראות את השינוי שחל בעולם הטיפול ככלל ובעולם הריפוי בעיסוק בפרט בהקשר של ״האדם במרכז״. בגישות העכשוויות, כמו ב TO, ניתן לראות את ההתייחסות לאדם, לסביבתו, לתפקידיו בחיים ולביצועים העיסוקיים, ועד כמה בגישה זו האדם במרכז הטיפול. התחברתי לרעיון של גישה זו ואקח אותו איתי לעתידי המקצועי, וארצה לשים עליו דגש בקליניקות הקרבות.

# data[].attributes.body
מודל המוגבלות הקוגניטיבית- הופעתי לגלות שהמודל התחיל בבריאות הנפש. בעיניי, החלוקה לרמות הקוגניטיביות על פי קלאודיה אלן, בה למדנו על 6 רמות, מאפייני כל רמה והמלצות למטפלים בהתאם לרמה, היוותה עבורי מיקוד לרמות קוגניטיביות שונות בהם ראיתי אנשים לאורך שירותי הצבאי (בבית חולים). החלוקה וההסברים העניקו לי כלים לגשת למטופלים ברמות הקוגניטיביות השונות, ואני מחכה לנסותם בעתיד.

# data[].attributes.body
שיעור אחרון לסמסטר א׳- בשיעור נעשתה סקירה של מה שלמדנו עד כה, והרגשתי שדבר זה סידר לי את הראש מעט. אך עדיין בתחושתי שיש צורך בחזרה על המודלים והגישות לצורך הטמעה. בנוסף, בניסיון לבצע את תרגיל הכיתה, ליוותה אותי המחשבה שלרוב בעת טיפול אל מול מטופל תתבצע אינטגרציה של כמה מודלים וגישות, ולכן התקשתי לבחור מודל יישומי עיקרי להתערבות.

# data[].attributes.body
שיעור ראשון לסמסטר ב׳- הגישה הדיאלקטית-התנהגותית- ביטויים רבים לאורך השיעור, כמו ״תיקוף (Invalidation) ושיקוף, חיברו לי את עולמי הקודם כגננת בגן ילדים לעולמי העכשווי בעת לימודי הריפוי בעיסוק. אני מרגישה שאלה קיימים אצלי ויעזרו לי בטיפולי הריפוי בעיסוק בעתיד שאעביר. התאכזבתי לגלות שטיפול הDBT אינו מונגש לילדים וחשבתי על כך שאולי בעתידי המקצועי אצליח להביא להנגשתו.

# data[].attributes.body
גישות אימון אסטרטגיות בריפוי בעיסוק- פרופ׳ רחלי קיצוני התחילה את השיעור בתזכורת על ההיררכיה המתחילה בפרדיגמה ומסתיימת במודלים יישומיים, דבר שהזכיר לי שעליי להתגמש ולצאת מהקופסא, גם בקליניקות הקרבות.
בהמשך השיעור הועלתה השאלה שהעלנו מקריאת המאמר, הרגשתי שאני יודעת לבקר מאמר באופן אובייקטיבי, אך גם הבנתי שעלי להיות אף יותר ביקורתית בקריאת מאמרים.

# data[].attributes.body
הגישה השיקומית אדפטיבית, יחסי גומלין-אדם סביבה- השיחה על עד כמה אנו משפיעות על סביבות של אחרות, עם הקשר ליכולותינו כמרפאות בעיסוק לשנות ולהתאים בעת הצורך את סביבות האדם חידדו לי את המשמעות האדירה שלנו כנשות מקצוע, ועד כמה יש לנו השפעה אדירה על חייו וסביבות אדם. הדוגמה של גארי מהמאמר, הפעילה בי את המחשבה איך אני הייתי פועלת.

# data[].attributes.body
בקורס יסודות ב' בשנה שעברה, צללנו אל המודלים וגישות ההתעברות היישומיות של המקצוע. כל גישה הציגה כלים שונים, ראיה ריפוי בעיסוקית שונה והשתמשה המושגים שונים.

במהלך הקליניקה, נעזרתי ואף שיתפתי את המדריכה שלי בגישת הSI, שעקרונותיה ליוו אותי לאורך טיפוליי בקליניקה.

ציפיתי וחיכיתי בכיליון עיניים לקורס יסודות ג', כיוון שידעתי שנלמד על ההתערבות עצמה. החל מכתיבת מטרות וכלה בעבודה בצוות, סוגיות אתיות בטיפול ובסביבות השונות. אני מקווה שקורס זה יכין אותי ויכוון אותי לקליניקה הקרבה, שאוכל להגיע מוכנה ומקצועית ככל הניתן.

# data[].attributes.body
שיעור פתיחה וכתיבת מטרות לטווח ארוך וקצר- שיעור כתיבת המטרות היה שיעור שחיכיתי לו מרגע תחילת הקליניקה הראשונה. לאורכה, לא ידעתי איך לכתוב מטרות, חקרתי, בדקתי וניסיתי לכתוב באופן עצמאי. כעת, לאחר השיעור, תהליך כתיבת המטרות, הכולל את SMART, הכללים לניסוח והטיפים, אני מרגישה בטוחה יותר לקראת המטלה ולקראת התנסות בכתיבת מטרות בעתיד.

# data[].attributes.body
שיעור בנושא התמודדות הורים ואחאים לילדים עם צרכים מיוחדים שהעבירה ד"ר אורית ברט.

השיעור נפתח בשאלה-למה הקשר עם ההורים של הילד חשוב, שאלה שהעלתה בי את הזיכרונות מהקליניקה, בה חוויתי ואף בניתי קשר אל מול הוריי הילדים ובני הנוער שטיפלתי בהם בבתי הספר. השיעור היה מרתק וכלל דוגמאות ממטופלים ומשפחות שאורית חוותה, ונושא האחאים העמיק וחידד לי עד כמה חשוב וקריטי הקשר מול המשפחות. אין לי ספק שאשים על כך דגש הקליניקה הקרבה ובהמשך העשייה הטיפולית.

בחלקו השני של השיעור למדנו על עבודת צוות ומקצועיות. בזכות הEBP, שיתוף הפעולה, דבקות הקוד האתי והערכים, האמון, התקשורת, הכבוד, ועוד ועוד אנו מסוגלים לקיים שיתוף פעולה מקצועי וכך להמשיך ולקדם את המקצוע.

# data[].attributes.body
התחלנו בשיעור של הגב' אורלי בוני על השירות הארצי של הריפוי בעיסוק בישראל. השיעור הוסיף פן נוסף בעבורי להגדרת המקצוע. היא דיברה על כך שבריפוי בעיסוק העיסוק הוא גם אמצעי וגם מטרה. בנוסף, אנו היחידים שעושים ללקוח הערכה תפקודית-

קוגנטיבית- עיסוקית, דבר נוסף שמייחד את המקצוע שלנו, כי אנו מקשרים תוך כדי ההערכה את שלושת התחומים והדגש הוא קידום הלקוח. כל אלו ועוד יהוו בשבילי נקודות דרכן אגדיר את המקצוע בעתיד. הסיפור של אורלי על המרפאה בעיסוק באחד מבתי המלון שבו שהו מפונים היה מדהים ומראה עד כמה הראייה שלנו שונה ומיוחדת.

בחלקו השני של השיעור דיברנו על אתיקה, ראינו את ארבעת השלבים, ותוך כדי הדוגמה הבנתי שאפילו את שלב העובדות אנו עלולים להטות. אני מצפה לשיעור הבא לצורך תרגולים נוספים בנושא זה.