# data[].attributes.body
Krfska deklaracija je dokument potpisan 1917. godine na grčkom otoku Krfu. Potpisali su ga Jugoslavenski odbor i Srbi s ciljem stvaranja nove države nakon Prvog svjetskog rata. Ante Trumbić i Nikola Pašić bili su predstavnici. Ante Trumbić(Jugoslavenski odbor), Nikola Pašić(Srbi).

# data[].attributes.headline
Stvaranje Narodnog vijeća Slovenaca, Hrvata i Srba 1918.

# data[].attributes.subject
Stvaranje Narodnog vijeća Slovenaca, Hrvata i Srba 1918.

# data[].attributes.body
Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata i Srba bilo je najviše političko tijelo južnoslavenskih zemalja monarhije. Glavni predsjednik bio je Anton Korošec koji je predstavljao Sloveniju, a potpredsjednici bili su Ante Pavelić koji je predstavljao Hrvatsku i Svetozar Pribičević koji je predstavljao Srbiju.

# data[].attributes.body
Krvoproliće na Trgu bana Jelačića poznato je kao Prosinačke žrtve. Hrvati nisu bili zadovoljni ponašanjem Srbije u novonastaloj Kraljevini SHS. Nisu htjeli prihvatiti unitarizam. Unitarizam je stapanje više nacija u jednu, u ovom slučaju, Srba, Hrvata i Slovenaca u jednu jugoslavensku naciju. U tom prosvjedu stradalo je 13 ljudi, a ozlijeđeno je 17 ljudi.

# data[].attributes.body
Kraljevina SHS nije imala nikakve izbore sve do 1920. godine. Na tim izborima bile su četiri velike stranke, Demokratska, Narodna radikalna, HPSS i Komunistička partija Jugoslavije koja je poslije morala raditi ilegalno jer je kralj mislio da je KPJ mogao ugroziti njegovu vlast nad kraljevinom. Političari koji su predvodili stranke bili su Svetozar Pribičević, Nikola Pašić, Stjepan Radić i Josip Broz Tito. Pravo glasa imali su samo pismeni muškarci stariji od 21 godine. Na kraju je pobijedila Demokratska stranka.

# data[].attributes.body
Ovim ugovorom riješeno je još jedno pitanje nakon Prvog svjetskog rata, Jadransko pitanje. Jadransko pitanje bilo je pitanje između granica na istočnom Jadranu. Do tog pitanja je došlo jer je Velika Britanija Italiji obećala jadransku obalu pod uvjetom da bude na njihovoj strani u ratu i ako pobjede. Ugovor je potpisan u talijanskom gradu Rapalu i tim ugovorom Italija je dobila Zadar, Trst, Istru, Cres i još neke otoke. Iskreno nisam siguran je li to bilo pošteno zato što je ugovor bio tajan, a Woodrow Wilson je jasno rekao da ugovori ne smiju biti tajni i da se svi tajni ugovori ponište.

# data[].attributes.body
Ustanak rudara u Labinštini je i prvi antifašistički ustanak u povijesti. Tim štrajkom nastala je i nova država, Labinska Republika koja nije dugo trajala, a na vlasti je bio Francesco Da Gioz.

# data[].attributes.body
Nakon što je Gabriele D'Annunzio ušao u Rijeku sa svojim suradnicima 1919. Bili su tamo sve do 1924. godine kada je potpisan Rimski ugovor kojim je Italija dobila grad Rijeku. Ugovor je potpisan između Kraljevine SHS i Italije. Nakon toga, talijanizacija nikad nije bila jača u Istri i Sloveniji. Izabrao sam ovaj događaj zato što je Rijeka bila najvažnija luka u Hrvatskoj i šire, a Talijani su je tek tako dobili.

# data[].attributes.body
Nakon neuspijeha Stjepana Radića i Svetozara Pribičevića, njihova razmišljanja i postupci postaju sve sličniji, i od nekad dva protivnika, nastala je Seljačko-demokratska koalicija.

# data[].attributes.body
U saboru 20. lipnja 1928. u Beogradu održana je sjednica na kojoj je Puniša Račić pucao na hrvatske saborske zastupnike misleći da će ušutkati Hrvate. Time ubio i ranio neke od njih. Među ranjenima je bio i Stjepan Radić koji je nakon par mjeseci preminuo od poslijedica atentata. Naslijedio ga je Vladko Maček, a Hrvati su bili ogorčeni. Odlučio sam staviti ovaj događaj zato što mislim da je iznimno važan za iduće postupke Hrvata.

# data[].attributes.body
Pravaši su se našli okupljeni oko Ante Pavelića koji su utemeljili organizaciju Ustaša. Odlučili su se oružano boriti za osamostaljenje Hrvatske. Spomenuo sam osnivanje ustaške organizacije ovdje zato što će se oni boriti u Drugom svjetskom ratu i vodit će novonastalu Hrvatsku u Drugom svjetskom ratu.

# data[].attributes.body
Dogodio se u francuskom gradu Marsellie. Vožnjom po gradu ubijeni su kralj Aleksandar i francuski ministar vanjskih poslova Louis Barthou. Atentat je počinio Vlado Černozemski.

# data[].attributes.body
U kolovozu 1939. u Zagrebu potpisan je sporazum Cvetković-Maček kojim je nastala Banovina Hrvatska. Prvi i jedini ban Banovine Hrvatske bio je Ivan Šubašić.