# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Još jedan Online kviz organiziran u klopu Dana sigurnijeg interneta 2022. je iza nas. Provjerite jeste li upravo vi sretni dobitnik nagrade OVDJE!

Podcast za roditelje

Povodom Dana sigurnijeg interneta donosimo Vam podcast za roditelje sa odgovorima na Vaša pitanja! Cijeli podcast možete poslušati OVDJE!

Zoom webinar „Uloga stručnjaka u području rizičnih ponašanja djece i mladih na internetu"

Upute za sudjelovanje na Zoom webinaru za stručnjake u sklopu Dana sigurnijeg interneta 2022. možete pronaći OVDJE.

Upute za sudjelovanje u online kvizu

I ove godine organizirali smo online kviz sa vrijednim nagradama! Sve upute za sudjelovanje u našem online kvizu možete pronaći OVDJE.

Program Dana sigurnijeg interneta 2022.

Ove godine Centar za sigurniji Internet priprema brojne aktivnosti za sve vas!

Program live eventa koji će biti dostupan za praćenje uživo na YouTube kanalu Centra za sigurniji internet 8. veljače 2022. godine pogledajte OVDJE

Otvorene prijave za Dan sigurnijeg interneta 2022.

Prijave za sudjelovanje u zajedničkom obilježavanju Dana sigurnijeg interneta 08. veljače 2022. godine su otvorene!

Ove godine u duhu slogana „Zajedno za bolji internet" pozivamo sve zainteresirane škole, organizacije i institucije na grupne aktivnosti koje ćete raditi zajedno s učenicima, djecom i mladima. Za razliku od prethodnih godina, ove godine nagrađujemo razrede/odjeljenja te vas pozivamo da zajednički prijavite svoje sudjelovanje.

Detaljne upute dobit ćete na vaše prijavljene e-mail adrese do kraja siječnja. Upravo radi toga, molimo vas da posebnu pažnju obratite na unos točne i valjane e-mail adrese. Najbolje grupne radove čekaju vrijedne nagrade i poklon paketi.

Prijave možete ispuniti na slijedećem LINKU.
Prijaviti se možete do 7. veljače do 23:59.
Učinimo Internet boljim mjestom za sve nas!

#zajednozaboljiinternet #dsi2022 #csi

# data[].attributes.attachment_link.description
Još jedan Online kviz organiziran u klopu Dana sigurnijeg interneta 2022. je iza nas. Provjerite jeste li upravo vi sretni dobitnik nagrade OVDJE! Povodom Dana sigurnijeg interneta donosimo Vam podcast za roditelje sa odgovorima na Vaša pitanja! Cijeli podcast možete poslušati OVDJE! Upute za sudjelovanje na Zoom webinaru za stručnjake u sklopu Dana sigurnijeg interneta 2022.

# data[].attributes.headline
Cyberbullying: Kako ga spriječiti - Portal za škole

# data[].attributes.subject
Cyberbullying: Kako ga spriječiti - Portal za škole

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cyberbullying se događa na društvenim mrežama, platformama za dopisivanje i igranje igrica. Riječ je o ponašanju koje se ponavlja s namjerom zastrašivanja i/ili sramoćenja osobe. Kao primjere ove vrste zlostavljanja možemo navesti:

širenje laži ili objavljivanje fotografija koje za cilj ima osramotiti nekoga na društvenim mrežama,

slanje povrjeđujućih poruka ili prijetnji putem platformi za dopisivanje,

lažno predstavljanje i slanje neugodnih poruka u ime druge osobe

Kako razlikovati šalu od zlostavljanja?

Prijatelji se često šale, no ponekad je teško razlikovati šali li se netko ili te pokušava povrijediti, posebno online. Ako se osjećaš povrijeđeno I čini ti se da se drugi ne smiju s tobom nego tebi, šala je vjerojatno otišla predaleko. Ako se situacija nastavi i nakon što jasno daš do znanja da ti se to ne sviđa te se osjećaš uzrujano, moguće je da je riječ o zlostavljanju. Kod cyberbullyinga često može biti uključen velik broj ljudi, uključujući strance. Svatko zaslužuje poštovanje - i online i offline.

Koje su posljedice cyberbullyinga?

Kod online nasilja čovjek se može osjećati kao da nigdje nije siguran, čak ni u vlastitom domu. Posljedice mogu biti dugotrajne i različite:
Mentalne - osoba se može osjećati uzrujano, glupo, čak i ljuto
Emocionalne - osoba se može osjećati osramoćeno i izgubiti interes za ono što voli
Fizičke - umor, nesanica, bol u trbuhu, glavobolje
Žrtve cyberbullyinga mogu se osjećati bespomoćno i odustati od traženja rješenja za situaciju kroz koju prolaze, no važno je znati da se teškoće mogu prevladati i da ljudi mogu ponovno izgraditi svoje samopouzdanje i zdravlje.

Kome da se obratim ako doživljavam cyberbullying i zašto je to važno?

Ako smatraš da te netko zlostavlja, prvi je korak potražiti pomoć od osobe od povjerenja, kao što su roditelji, blizak član obitelji, nastavnik, pedagog, psiholog u školi, trener ili druga odrasla osoba od povjerenja - imaš pravo na sigurnost. Ako ti je neugodno razgovarati o toj temi s ljudima koje poznaješ možeš nazvati Hrabri telefonna kojemu možeš dobiti stručan savjet.
Ako se zlostavljanje događa na društvenoj mreži, možeš osobu blokirati i formalno prijaviti osobu. Prijavi može pomoći screenshot spornih poruka i postova. Ako zlostavljanje dovodi u pitanje tvoju sigurnost svakako se obrati odrasloj osobi i policiji za pomoć.

Doživljavam cyberbullying, ali strah me razgovarati s roditeljima. Kako da im pristupim s tom temom?

Ako doživljavaš cyberbullying, razgovor s odraslom osobom od povjerenja jedan je od najvažnijih koraka koje možeš napraviti. Razgovor s roditeljima nije svakome jednostavan no možeš napraviti nekoliko stvari kako bi razgovor dobro prošao. Za razgovor odaberi trenutak u kojemu ćeš imati puno pažnju roditelja. Objasni ozbiljnost problema, a s obzirom na to da roditelji možda nedovoljno poznaju tehnologiju ili platforme koje koristiš, potrudi se objasniti im što se događa na način na koji će im biti lakše razumjeti. Oni možda neće imati neko brzo rješenje, no vrlo je vjerojatno da će ti željeti pružiti podršku i pomoći te s tobom potražiti rješenje. Ako ti se razgovor s roditeljima ne čini kao dobar izbor, obrati se drugoj odrasloj osobi u koju imaš povjerenja. Ljudi koji brinu o tebi i željeli bi ti pomoći ima više nego što misliš!

Kako pomoći prijateljima da prijave cyberbullying, posebno kada oni to odbijaju?

Svatko može postati žrtva cyberbullyinga. Ako vidiš da se to događa nekome koga poznaješ, pokušaj ponuditi podršku. Važno je saslušati prijatelje. Kako se osjećaju? Zašto ne želi prijaviti cyberbullying? Dajte im do znanja da ne moraju službeno prijaviti ništa, ali da je usitinu važno da razgovaraju s nekim tko bi im mogao pomoći.
Možda se osjećaju ranjivo. Budite ljubazni, zajedno pokušajte razmisliti o tome što se može napraviti i kome bi se mogli obratiti za pomoć. Ponudite da ćete biti uz njega/nju ako se odluče ipak prijaviti nasilje i najvažnije dajte do znanja da ćete biti tu i da želite pomoći. Pružite prijatelju/ici podršku u odlučivanju kojoj se odrasloj osobi od povjerenja obratiti i imajte na umu da nekim situacijama posljedice cyberbullyinga mogu biti ozbiljno ugroziti mlade. Vaše riječi i podrška mogu učiniti razliku.

Kako da zaustavim zlostavljanje a da to ne znači da moram odustati od korištenja interneta?

Internet ima toliko dobrih strana. Ipak, kao i mnoge druge stvari u životu i internet dolazi s rizicima od kojih se trebamo zaštititi. Ako doživljavaš cyberbullying možda ćeš poželjeti izbrisati određene aplikacije i tako si dati vremena za oporavak no izbjegavanje interneta nije dugoročno rješenje. Ako ti nisi napravio/la nište loše, zašto bi se odrekao/la interneta? Onima koji zlostavljaju to može poslati pogrešnu poruku i potaknuti njihovo neprihvatljivo ponašanje. Svi želimo da cyberbullying prestane i zato je iznimno važno prijaviti takvo ponašanje. S druge strane, stvaranje interneta kakvog želimo je na svakome od nas. Trebamo razmišljati o tome što dijelimo i govorimo online i može li to nekoga povrijediti. Trebamo biti ljubazni i online i offline.

Tekst u cijelosti možete pročitati na mrežnim stranicama UNICEF-a.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cyberbullying: Kako ga spriječiti - Portal za škole

# data[].attributes.attachment_link.description
Cyberbullying se događa na društvenim mrežama, platformama za dopisivanje i igranje igrica. Riječ je o ponašanju koje se ponavlja s namjerom zastrašivanja i/ili sramoćenja osobe.

# data[].attributes.headline
Osam načina kako se zaštititi na internetu

# data[].attributes.subject
Osam načina kako se zaštititi na internetu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svake godine, diljem svijeta, obilježava se Dan sigurnijeg interneta. Cilj je educirati korisnike o svim potencijalnim zamkama i opasnostima tijekom korištenja interneta, ali i pojasniti kako se zaštititi.

U Microsoftu su nedavno anketirali više od 16.000 ljudi diljem svijeta o fenomenu lažnih tehničkih podrški i otkrili kako su najranjiviji - upravo mladi korisnici. Mladi su mnogo više skloni upustiti se u rizično ponašanje online i u takvim interakcijama biti prevareni i izgubiti novac.

Kako bismo pomogli korisnicima da prepoznaju opasnosti koje vrebaju na internetu, sastavili smo osam jednostavnih koraka, čiji je cilj da pomognu raditi, igrati se, kupovati i živjeti online što je sigurnije moguće.

Internetska sigurnost (Foto: Thinkstock) (Foto: Thinkstock)
Koristite složene, jedinstvene lozinke za različite račune
Ako netko ima ključ vaše kuće, može ući i opljačkati svaku sobu u vašem domu. Isto vrijedi i za lozinke i online račune. Često odabiremo lozinke koje se lako pamte, kao što su imena ili datumi rođendana. No kako ih je vama lako zapamtiti, tako ih je i cyber-kriminalcima lako pogoditi. Ako koristite istu, jednostavnu zaporku za više računa, kibernetički kriminalci mogu - i sasvim sigurno hoće - pristupiti svim vašim osjetljivim osobnim podacima.

Koristite upravitelj lozinkama za sigurno spremanje više lozinki na različite račune i provjerite je li svaka lozinka složena; s najmanje 10 znakova i kombinacijom brojeva, slova, velikih slova i posebnih znakova.
Ne prihvaćajte kontakte s nepoznatim osobama na društvenim medijima
Mnogi od ljudi koje susrećete na mreži nisu ono što tvrde da jesu. Uobičajeno je da kibernetički kriminalci stvaraju lažne profile društvenih mreža kako bi poticali odnos s neopreznim korisnicima i pokušali ih opljačkati - a možda i gore od toga.

Ako vam se na mreži obrati nepoznata osoba te inzistira da podijelite osobne podatke ili da joj date novac, to bi trebao biti signal za uzbunu. Ako je moguće, provjerite osobu kako biste vidjeli je li njezin račun autentičan. Još niste sigurni u identitet te osobe, ali ipak želite prihvatiti njezin zahtjev za prijateljstvom? Kako biste bili sigurni, ograničite podatke koji su vidljivi na vašem profilu pomoću postavki privatnosti.

Zapamtite: na mreži se primjenjuju ista pravila kao i u stvarnom svijetu - ne dijelite osjetljive ili osobne informacije s nepoznatim osobama.
Ono što radite online može imati posljedice offline
Razmišljajte o internetu kao o gradskom trgu ili nogostupu: to je javni prostor u kojem svatko može vidjeti ili dijeliti sve što objavite, bez obzira na to je li namijenjen onom tko dijeli i jeste li za to dali dopuštenje.
Zaštitite osjetljive i osobne podatke
Prije nego što na internetu objavite nešto, zapitajte se - bih li želio da moj poslodavac, klijent ili rođak zna ovo? Čak i informacije poput statusa vaše veze ili kućne adrese, koje se mogu činiti bezopasnima, mogu se zloupotrijebiti ako su dostupne pogrešnim ljudima.

Uz nekoliko iznimki, nažalost, ne postoji tipka za trajno brisanje sadržaja koji ste objavili na mreži. Bilo koja slika, komentar ili fotografija koju objavite na mreži vjerojatno će ostati tamo zauvijek. Čak ako i uklonite izvorni post, ne možete biti sigurni da drugi već nisu kopirali ili podijelili vaš sadržaj na drugim mrežama. Stoga, na internet ne stavljajte ništa što ne želite da drugi vide.
Pripazite gdje ste kliknuli
Računalna sigurnost (Foto: Thinkstock) (Foto: Thinkstock)

Isprobana i provjerena taktika kibernetičkog kriminala jest da vas navede na preuzimanje zlonamjernog softvera koji omogućuje da vam ukradu informacije. Od popularne igre, do e-maila koji nudi tehničku podršku, malware može biti prikriven na mnog različitih načina.

Izbjegavajte preuzimanje aplikacija koje izgledaju čudno ili se nalaze na nepoznatom web-odredištu. Niste sigurni je li e-mail koji ste dobili zaista dobronamjeran? Postavite si sljedeća pitanja: Ima li pošiljatelj čudnu e-adresu? Je li pozdrav generički? Ima li puno pravopisnih pogrešaka? Postoji li čudan osjećaj hitnosti?
Ažurirajte postavke privatnosti i antivirusni program
Ako još uvijek niste sigurni, stupite u kontakt s brendom ili tvrtkom preko službenih kanala, kao što je web-stranica ili stranica društvene mreže. Uvijek je bolje triput provjeriti nego riskirati vlastitu sigurnost.
Uvijek koristite sigurnu vezu
Ako ne ažurirate zaštitu, kibernetički kriminalci će kad-tad doći do načina kako je provaliti. Sustavno pratite ažuriranja operativnog sustava i provjerite postavke privatnosti na aplikacijama i pregledniku koji upotrebljavate.
Tražite savjet od onih kojima vjerujete
Kad koristite javnu internetsku vezu, kao što je Wi-Fi u trgovačkom centru, nemate izravnu kontrolu nad sigurnošću veze. Ako ne možete uspostaviti sigurnu vezu ili osigurati da je vaš uređaj zaštićen, ne dijelite osjetljive podatke. Sigurnije je pričekati povratak kući i sigurnu Wi-Fi mrežu.

Nikad ne žurite kliknuti na link ili objaviti post. Ne postoji ništa hitnije od naše sigurnosti na mreži.

Izbjegavanje online prijetnji može biti stresno, no postoji zaista mnogo resursa koji će vam pomoći. Kad god se nađete u situaciji u kojoj niste sigurni ili vam pobuđuje sumnju, oslonite se na stručnost onih u koje imate povjerenja - prijatelja, roditelja, učitelja ili čak tehnološkog partnera.

Još brže do najnovijih tech inovacija. Preuzmi novu DNEVNIK.hr aplikaciju

# data[].attributes.attachment_link.title
Osam načina kako se zaštititi na internetu

# data[].attributes.attachment_link.description
Svake godine, diljem svijeta, obilježava se Dan sigurnijeg interneta. Cilj je educirati korisnike o svim potencijalnim zamkama i opasnostima tijekom korištenja interneta, ali i pojasniti kako se zaštititi. U Microsoftu su nedavno anketirali više od 16.000 ljudi diljem svijeta o fenomenu lažnih tehničkih podrški i otkrili kako su najranjiviji - upravo mladi korisnici.

# data[].attributes.headline
Enkripcija, lurkeri, doxing...znate li što znače ovi internetski pojmovi?

# data[].attributes.subject
Enkripcija, lurkeri, doxing...znate li što znače ovi internetski pojmovi?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Internet obiluje raznoraznim terminima koji pridošlicama mogu zvučati nepoznato i strano. Za one koji se u njima ne snalaze evo pregleda ključnih riječi i izraza

1) 404
Jedna od najčešćih obavijesti o tome kako nešto ne štima znači kako ste pokušali pristupiti web stranici koja ne postoji. Moguće je kako je obrisana, premještena ili kako ste krivo unijeli njen naziv.
2) Dodaci / proširenja (Add-Ons / Extensions)
Dodaci za preglednik (u Firefoxu) ili proširenja (u Chromeu) su opći naziv za softver koji proširuju ono što web preglednici mogu obaviti. Mogu biti iznimno korisni, ali i predstavljati veliki rizik za računalnu sigurnost i zaštitu privatnosti. Bitno je znati kako se razlikuju od pluginova (kao što su Java i Flash), potrebnih za pokretanje određenih vrsta sadržaja na web stranici.
3) Anime
U širem značenju japanski izraz anime označava bilo što animirano. No, ostatak svijeta koristi ga kako bi označio japansku školu animacije u kojoj se često koriste žive boje i izražajni likovi. Razlikuje se od mange, što je naziv za japanske stripove.
4) Arhiva
Arhiviranje je postupak uklanjanja podataka iz aktivnog okruženja na pričuvnu lokaciju, gdje će biti pri ruci. Tako, primjerice, možete arhivirati stare fotografije spremanjem na vanjski čvrsti disk. Nije isto što i izrada sigurnosne kopije ( back-upa), koju valja izraditi za slučaj gubitka podataka.

5) Bandwidth
Bandwidth je izraz koji označava maksimalnu propusnost protoka podataka, često putem mreže. Što je veći, to više aktivnosti možete obraditi odjednom. Recimo, ako nemate dovoljno veliki bandwidth teško ćete istovremeno gledati Netflix i preuzimati ogromne datoteke na računalo.
6) Blog
Blog je web odredište ili stranica koja često objavljuje sadržaj namijenjen posjetiteljima. Mogu biti jednostavni (jedna osoba objavljuje svoja razmišljanja putem besplatnog servisa) ili složeni (okupljaju više autora, poput kakvog časopisa online). Svi su blogovi web odredišta, ali nisu sva web odredišta blogovi. Postoje i servisi za microblogging poput Twittera, koji omogućavaju takve objave u mikro izdanju.
7) Clickbait
Clickbait je naziv za sadržaj oblikovan i/ili naslovljen tako da korisnika nastoji namamiti na otvaranje. Obično se pritom koriste senzacionalistički jezik i isprazna obećanja.
8) Računalni oblak (Cloud)
Računalni oblak (cloud) općenit je naziv za skupinu web poslužitelja posvećenih određenoj internetskoj usluzi. Dropbox, Gmail i Office Online su takve usluge jer redom koriste udaljene web poslužitelje kako bi obavljali veći dio posla umjesto vašeg stolnog računala.

9) Internetski kolačić (Cookie)
Internetski kolačić (cookie) komadić je informacije na vašem računalu kojeg web odredišta koriste kako bi pratile vaše podatke. Zahvaljujući njima, na primjer, možete dodati proizvod u virtualnu košaricu i vratiti mu se kasnije ili označiti kućicu Remember me kako se ne bi morali stalno iznova ulogirati.
10) Zajedničko financiranje (Crowdfunding)
Zajedničko financiranje (crowdfunding) je akcija prikupljanja novca za novi projekt putem donacija online. Oslanja se na donacije malih iznosa velikog broja ljudi. Poznate platforme su Kickstarter, Indiegogo i GoFundMe.
11) Tamni web (Dark Web)
Tamni web ( Dark Web) naziv je za web odredišta kojima ne možete pristupiti bez korištenja posebnog softvera. Ta web odredišta Google ne indeksira. Često su legla kriminalnih i drugih opasnih i nedozvoljenih aktivnosti i djelatnosti, iako ima i iznimki.
12) Doxing
Doxing označava postupak prikupljanja nečijih osobnih podataka i informacija te njihovo objavljivanje online (obično u zloj namjeri), čime se tu osobu izlaže opasnostima.

13) Ugrađivanje (Embed)
Ugrađivanje (embedding) podrazumijeva integraciju sadržaja iz jednog izvora online u drugi. Na tportalu možete često vidjeti tako ugrađene video zapise i tvitove.
14) Enkripcija
Jednostavno rečeno, enkripcija je postupak preslagivanja običnog teksta tako da je nečitljiv bilo kome osim onome kome je namijenjen. Enkripciju se koristi pri, primjerice, plaćanju online ili zaštiti razgovora na WhatsAppu.
15) Vatrozid (Firewall)
Vatrozid je vrsta softvera računalne sigurnosti koji ograničava mrežni promet koji pristiže na i odlazi s vašeg uređaja. Štiti vaše stolno računalo ili pametni telefon od zlonamjernog softvera.
16) Godwinov zakon
Godwinov zakon staro je pravilo rasprava online, prema kojem što dulje rasprava na nekom forumu ili platformi online dulje traje to su izgledi kako će netko u njoj upotrijebiti usporedbu s Adolfom Hitlerom veći. Zvuči šašavo, ali je iznenađujuće precizno.
17) Hashtag
Hashtag je jednostavan oblik metapodataka za objave na društvenim mrežama, naročito Twitteru i Instagramu. Omogućava označavanje objave kako bi ju drugi korisnici lakše pronašli.

18) Hotspot
Općenito govoreći, hotspot se odnosi na uređaj ili lokaciju s koje možete povezati se s internetom koristeći Wi-Fi. Odnosi se i na značajku koja pametnim telefonima omogućava emitiranje vlastite Wi-Fi mreže pomoću mobilnog interneta.
19) HTTP
HTTP je kratica za Hypertext Transfer Protocol (protokol za prijenos hiperteksta). Temelj je Weba kakvog danas poznajemo jer pruža proceduru pomoću koje web preglednik može zatražiti informacije od web poslužitelja s web odredištem i potom te informacije prikazati vama. HTTPS je sigurnija inačica HTTP-a, koja štiti prijenos podataka enkripcijom.
20) Internet stvari (Internet of Things, IoT)
Internet stvari označava proširenje mogućnosti povezivanja na internet na uređaje koji dosad nisu bili povezani, poput kućne rasvjete, hladnjaka i termostata. Za razliku od računala i pametnih telefona, uređaji iz domene interneta stvari mogu samostalno komunicirati putem interneta.
21) IP adresa
IP adresa je broj dodijeljen svakom uređaju koji se povezuje na internet, po kojem se razlikuje od drugih uređaja.
22) Lurkeri
Lurkeri su ljudi koji prate razvoj događanja u nekoj zajednici online, ali ne sudjeluju u njoj aktivno. Primjerice, prate Twitter ili Facebook bez korisničkih računa ili vise na Redditu i forumu, ali nikad ne glasuju i komentiraju.

23) Zlonamjerni softver (Malware)
Zlonamjerni softver (malware) opći je naziv za sav računalni kod koji može naštetiti vašem uređaju: viruse, trojance, ransomware, spyware, adware...
24) Online/Offline
Online znači kako je vaš uređaj povezan s internetom. Offline znači kako nije.
25) Paywall
Paywall označava postupak blokiranja pristupa sadržaju online dok ne platite za njega. Koriste ga web odredišta koja ne mogu ili ne žele ostvariti prihode na druge načine, obično oglašavanjem. Ponekad će vam omogućiti besplatan pristup ograničenoj količini sadržaja kako biste mogli vidjeti što ćete plaćati.
26) Phishing
je vrsta prijevare u kojoj se prevaranti pretvaraju kako su netko koga poznajete i komu vjerujete kako bi vam pokrali osobne podatke i informacije. Često se pojavljuje u obliku lažnih e-mailova od banaka i internetskih servisa.
27) SEO
Kratica za search engine optimization, SEO obuhvaća niz postupaka s ciljem boljeg pozicioniranja web odredišta u rezultatima pretraga internetskih tražilica, obično Googleove.

28) Spam
Kad god primite neželjenu e-poštu ili poruku online, dobili ste spam. Može se također pojaviti i na forumima, u rezultatima internetskih pretraga, kao lažne stranice na društvenim mrežama...
29) Sticky Content
Sticky Content je sadržaj foruma online kojeg moderatori 'zalijepe' na vrh kako bi bio stalno dostupan. Obično su to često postavljana pitanja, pravila korištenja i tome slično. Isti se izraz koristi i za dijelove web odredišta koji služe kako bi potakli posjetitelje na ponovni posjet.
30) Trol
Internetski trol je osoba koja namjerno počinje prepirke i svađe, ili na druge načine ide na živce ljudima. Često to radi skretanjem s teme ili provokativnim porukama kojima želi izazvati emotivnu reakciju. Nemojte ih hraniti.
31) URL
URL ( uniform resource locator) je referenca na sadržaj koji se nalazi negdje na Webu. Unesete li URL u adresnu traku vašeg web preglednika, otvorit će web stranicu koju želite posjetiti.
32) Wiki
Wiki je vrsta web odredišta čiji korisnici surađuju u prikupljanju i poboljšavanju kvalitete informacija. Najpoznatiji primjer je Wikipedia, ali ima ih još na tisuće, a možete napraviti i vlastiti wiki o bilo kojoj temi, piše .

# data[].attributes.attachment_link.title
Enkripcija, lurkeri, doxing...znate li što znače ovi internetski pojmovi?

# data[].attributes.attachment_link.description
Internet obiluje raznoraznim terminima koji pridošlicama mogu zvučati nepoznato i strano. Za one koji se u njima ne snalaze evo pregleda ključnih riječi i izraza 1) 404 Jedna od najčešćih obavijesti o tome kako nešto ne štima znači kako ste pokušali pristupiti web stranici koja ne postoji.

# data[].attributes.headline
Koje propise u Hrvatskoj krše oni koji na internet postave eksplicitne fotografije bez dopuštenja?

# data[].attributes.subject
Koje propise u Hrvatskoj krše oni koji na internet postave eksplicitne fotografije bez dopuštenja?

# data[].attributes.attachment_link.title
Koje propise u Hrvatskoj krše oni koji na internet postave eksplicitne fotografije bez dopuštenja?

# data[].attributes.attachment_link.description
Jesu li u doba interneta zakonodavci spremni na kažnjavanje neovlaštenog dijeljenja intimnih fotografija na pornografskim stranicama?

# data[].attributes.headline
Što je to "catfishing" te kako zaštititi djecu i sebe od ove opasnosti na internetu?

# data[].attributes.subject
Što je to "catfishing" te kako zaštititi djecu i sebe od ove opasnosti na internetu?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Djeca, kada navrše dovoljno godina (što je oko 4 ili 5) već sama znaju otići na internet. Iako internet može biti izvor odakle se djeca mogu obrazovati i učiti jako veliki broj korisnih stvari, u isto vrijeme internet može biti i mjesto odakle vrebaju raznorazne opasnosti, kako za odrasle tako i za djecu. Naša je dužnost da svoju djecu zaštitimo, kako od "offline" tako i od "online" prijetnji kako to najbolje znamo.

Jedan od načina zaštite je korištenje roditeljske kontrole, odnosno kontroliranja svega onoga što će djetetu biti na raspolaganju od internetskog sadržaja. No, niti roditeljske kontrole ne mogu uvijek uspješno zaštititi dijete, pogotovo ne kada se radi o nečemu kao što je "catfishing." O čemu se točnije radi, što je to catfishing te koje su još neke opasnosti od kojih bi se trebalo naučiti zaštititi - pročitajte u nastavku.

Što je uopće "catfishing?"

Ime "catfishing" nastalo je prema jednoj dokumentarnoj seriji u kojoj se govori o istinama i lažima vezanim uz online ili mrežno upoznavanje i "hodanje." U osnovi catfishing znači stvaranje lažnog identiteta na temelju kojeg onda osoba koja ga je stvorila želi nešto zauzvrat od ljudi koji budu u kontaktu s njom. S obzirom da ovdje glavna namjena nije krađa (novca, podataka i sličnoga), "kvaka" je u nečemu drugome.

Naime, glavni cilj catfishinga je prevara osobe i ponižavanje te osobe na internetu. Obično se radi o tome da osoba A upozna (ili misli da je upoznala) osobu B preko interneta. Nakon kraćeg dopisivanja, osoba A pokaže da želi nešto više, što "osoba B" iskorištava na najgori mogući način.

Kako je ovo uopće moguće učiniti? Kako je moguće pretvarati se da se radi o osobi, dok je zapravo u tijeku prijevara? Internet je moćna stvar, kako u rukama onih koji žele raditi dobre, tako i u rukama onih koji žele raditi loše stvari. Lažne osobne informacije, korištenje tuđih profilnih slika i objavljivanje istih nakon čega se misli kako se radi o toj osobi, dok se uistinu radi o nekome drugom, su neki od načina kako se koristi catfishing.

Zbog čega je catfishing toliko opasan?

Razlog zbog kojeg je ova internetska prijevara toliko opasna su dva razloga: prvi jest taj što je catfishing sve više, osim na odrasle i adolescente usmjeren i na djecu. Drugi razlog jest taj što nema potrebe za ponižavanjem bilo gdje, a pogotovo ne na internetu. Ono što je dobro kod catfishinga jest to što postoji nekoliko načina na koji ga se može izbjeći i tako u potpunosti neutralizirati njegov loš utjecaj, bez obzira radilo li se o djetetu, tinejdžeru ili odrasloj osobi (s time da je rizik da djeca naiđu na nešto ovakvo posebno visok).

Prvi način kako neutralizirati utjecaj ili potencijalan utjecaj catfishinga jest- smanjivanje vremena koje se provodi na društvenim mrežama, kao što su Facebook, Instagram i slično. Umjesto toga da stvarate "virtualne" prijatelje (pogotovo ako ih nikada niste prije vidjeli), upoznavajte "prave" ljude i družite se s njima. Djecu potičite na isto.

Znam da je danas lakše ostaviti djecu da tipkaju po mobitelima jer ste tako vi kao roditelji ostavljeni da se bavite samim sobom, ali posvećivanje svoga vremena kao i socijalizacija djeteta bi uvijek trebala biti prioritet. Djeca su na internetu uvijek najlakša meta i to je ono što kreatori ovakvih sadržaja itekako znaju.

Drugi način kako neutralizirati catfishing jest odbijanje zahtjeva za prijateljstvima nepoznatih ljudi. Razlog je jednostavan- ti nepoznati ljudi vrlo lako mogu biti u stvari lažni Facebook profili putem kojih prevaranti rade svakakvu štetu. Da biste izbjegli bilo kakvu interakciju s njima, ne prihvaćajte nikakve zahtjeve ljudi koje ne poznajete.

Treći savjet se odnosi na privatnost, što je nešto na što treba obratiti posebnu pozornost kod društvenih mreža, pogotovo kod Facebooka. Da biste povećali svoju privatnost na Facebooku, idite pod Settings - Privacy i ondje namjestite opcije tako da ih mogu vidjeti ili samo ljudi koji su na popisu vaših prijatelja ili samo vi. Ako imate Instagram, otvorite izbornik i odaberite opcije. Listajte prema dolje sve dok ne pronađete Private Account nakon čega aktivirajte ovu postavku.

Ne objavljujte osobne fotografije na Twitteru

Twitter je mjesto na kojemu se privatnost korisnika kao i pristup osobnim stvarima mogu teže regulirati nego što je to slučaj kod ostalih društvenih mreža. Zahvaljujući opcijama kao što je "retweet" fotografije koje objavite na Twitteru se u vrlo kratkom vremenu mogu oteti iz vaše kontrole i nakon nekog vremena mogu biti objavljene tko zna gdje sve ne.

Iz tog razloga je posebno važno obratiti pozornost na to kakve slike i fotografije stavljamo na Twitter. Idite pod Settings, pa Privacy and safety i ondje označite opciju "Protect my tweets." Na ovaj način ćete onemogućiti strancima ostvarivanje prava na preglede vaših objava (tweetova). Još jedna opcija koju je poželjno uključiti je opcija "Do not allow anyone to tag you in photos."

Pretraživanje Google slika

Dvije osobe su zapravo žrtve catfishinga: osoba koja je meta napada i osoba čija slika je korištena u svrhu privlačenja mete napada. Google pretraživanje može pomoći u praćenju fotografija tako da pomoću ove opcije možete provjeriti je li vaša recimo profilna slika sa Facebooka korištena u neke druge svrhe. To možete učiniti tako što otvorite Google Images (tu stranicu ćete otvoriti ako odete pod images.google.com).

Nakon što ste otvorili Google Images, povucite svoju profilnu sliku na prozor preglednika nakon čega će vam se prikazati za što se sve koristi vaša profilna slika (ako se koristi za neke nedopuštene stvari to ćete vidjeti po tome što će vam se pokazati sve stranice i sva mjesta na kojima se nalazi vaša profilna fotografija).

Obrišite korisničke račune koje više ne koristite

Ponekad se i korisnički računi koje više ne koristimo mogu iskorištavati u neke neželjene svrhe. Da bismo to spriječili najbolje što možemo učiniti jest obrisati korisničke račune na internetskim stranicama ili servisima koje više ne koristimo. Ako mi ne koristimo te podatke i/ili fotografije zašto bi ih koristio netko drugi?

Kao što sam rekao na početku ovog članka, internet može biti kao "dvosjekli mač." Može biti iskorištavan u dobre, ali isto tako može biti korišten i u loše svrhe. Nitko ne želi da njegovi osobni podaci, fotografije ili bilo što drugo bude korišteno u svrhu internetskih prijevara kao što je recimo catfishing. Najbolje što mi možemo učiniti ne bismo li zaštitili sami sebe i svoje najdraže (od kojih su djeca na posebnom mjestu) jest da pazimo što radimo i da slijedimo savjete koji nam u tome mogu pomoći.

Piše: I.H.

# data[].attributes.attachment_link.title
Što je to "catfishing" te kako zaštititi djecu i sebe od ove opasnosti na internetu?

# data[].attributes.attachment_link.description
Djeca, kada navrše dovoljno godina (što je oko 4 ili 5) već sama znaju otići na internet. Iako internet može biti izvor odakle se djeca mogu obrazovati i učiti jako veliki broj korisnih stvari, u isto vrijeme internet može biti i mjesto odakle vrebaju raznorazne opasnosti, kako za odrasle tako i za djecu.

# data[].attributes.headline
Sextanje u tinejdžerskim godinama utječe na kasnije ponašanje u odrasloj dobi

# data[].attributes.subject
Sextanje u tinejdžerskim godinama utječe na kasnije ponašanje u odrasloj dobi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jeste li znali
Sextanje može biti opasno samo po sebi kada sadržaji koji se šalju završe u pogrešnim rukama, a sada je dokazano da može imati i neke druge posljedice.

Velika nova studija otkrila je zabrinjavajuće podatke, koji možda zvuče očekivano, ali ranije nisu imali znanstveno pokriće.

Djeca prerano odrastaju, a sextanje u ranoj dobi povezano je s riskantnim ponašanjem u kasnijim fazama života, kao i s mentalnim zdravljem. Ovo dakako nije kritika onih koji često mijenjaju svoje seksualne partnere u mladim danima, ali poveznica ne staje samo na tome. Označena populacija rjeđe koristi kontracepciju, a češće alkohol i razne droge te cigarete. Posljedično, depresija i anksioznost pojavljuju se u iznadprosječnom postotku, piše Idesh.net.

New study links teen sexting with mental health issues and risky behavior. Here's why you shouldn't panic over the findings. https://t.co/UcmzEfLOtX
- Mashable (@mashable) June 17, 2019

Sama studija provedena je na više od 40 000 ispitanika između 12 i 17 godina, a radilo ju je sveučilište u kanadskom Calgaryju. Sljedeći je korak više i detaljnije saznati u smjeru zašto su ove stvari zaista povezane i zašto je utjecaj osjetno veći u ranijim nego u kasnijim tinejdžerskim godinama, iako se doima logičnim zaključiti kako je povodljivost veća kod mlađih ljudi. Ranija ispitivanja pokazala su da svaki četvrti mladi tinejdžer sexta unatoč tome što osjećaju svojevrsnu moralnu krivnju i zabrinutost zbog svojih postupaka, kako kaže Idesh.net. Želja sa seksualnim istraživanjem je prejaka, a ako je tako u liberalnoj Kanadi gdje seks nije nikakva tabu tema, možete samo zamisliti kako je na ovom podneblju.

Kao jedino zdravo okruženje i način da se nešto pokuša poboljšati nameće se seksualna edukacija i otvoren razgovor s djecom oko svega pa i njihove nadolazeće seksualnosti. Manje osuđivanja, a više informacija ključno je u ovoj dobi, a roditelji bi morali i osvijestiti što se sve događa online te kako se postaviti. Internet tinejdžerima nije neprijatelj već izuzetno koristan alat i izlaz u svijet, no već doza etičnosti, sigurnosti i poštovanja je nužna.

Foto: Profimedia/ Twitter/ GiphyPogledajte još:

M.T./ Izvor

Cure posebno padaju na visoke dečke - znanost ima odgovor zašto je visina toliko bitna

Koliko često guglate simptome kada se ne osjećate dobro? Stručnjaci otkrivaju koliko je to pametno

Najbolja stvar koju možeš pojesti za doručak je sladoled - postoji dobar razlog zašto

# data[].attributes.attachment_link.title
[OPREZ] Sextanje u tinejdžerskim godinama utječe na kasnije ponašanje u odrasloj dobi

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeste li znali Sextanje može biti opasno samo po sebi kada sadržaji koji se šalju završe u pogrešnim rukama, a sada je dokazano da može imati i neke druge posljedice. Velika nova studija otkrila je zabrinjavajuće podatke, koji možda zvuče očekivano, ali ranije nisu imali znanstveno pokriće.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hrvatska akademska i istraživačka mreža (CARNet) izdala je knjižicu

# data[].attributes.attachment_link.description
Mobilni telefoni danas su puno više od uređaja za telefoniranje. Koristimo ih za fotografiranje, snimanje video uradaka, provjeravanje e-pošte i surfanje. Zahvaljujući njima možemo poslovati u pokretu te obavljati financijske transakcije koristeći aplikaciju za mobilno bankarstvo. Stoga je zaštita mobilnih telefona od internetskih prijetnji važnija nego ikada prije.

# data[].attributes.headline
Dijete i sigurnost na internetu | Hrabri telefon | Odrasli

# data[].attributes.subject
Dijete i sigurnost na internetu | Hrabri telefon | Odrasli

# data[].attributes.attachment_link.title
Dijete i sigurnost na internetu | Hrabri telefon | Odrasli

# data[].attributes.attachment_link.description
Većina djece svakodnevno provodi vrijeme na internetu. U skladu s tim, vjerojatno se povremeno zapitate koristi li Vaše dijete internet na siguran način, odnosno kako i s kim komunicira putem interneta. Internet je mjesto gdje se djeca mogu zabaviti, komunicirati s vršnjacima i naposljetku, mjesto gdje mogu naučiti puno informacija o stvarima koje ih zanimaju, ...

# data[].attributes.headline
Susreti s osobama koje su djeca upoznala online - Medijska pismenost

# data[].attributes.subject
Susreti s osobama koje su djeca upoznala online - Medijska pismenost

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Istraživanje EU Kids Online Hrvatska pokazalo je da se 14% djece od 9 do 17 godina susrelo uživo s osobom koju su upoznali internetu. Glavni je izazov takvih susreta to što dijete zapravo ne zna s kim će se susresti

Izvor: Lana Ciboci, Igor Kanižaj, Danijel Labaš, Razgovarajmo o životu s druge strane ekrana

Osim što na internetu komuniciraju s poznatim osobama, prijateljima i vršnjacima, djeca i mladi komuniciraju i s nepoznatim osobama. Istraživanje EU Kids Online Hrvatska pokazalo je da se 14% djece (od 9 do 17 godina) susrelo uživo s osobom koju su upoznali na internetu, pri čemu takve aktivnosti rastu s dobi jer je u ovoj skupini najviše djece od 15 do 17 godina (26,8%) (Ciboci i sur., 2020: 20). Zašto djeca odlaze na susrete s osobama koje upoznaju na internetu i koje su potencijalne prijetnje takvih aktivnosti tema je ove radionice.

Naš online život, o kojem roditelji ništa ne znaju - pobjednici natječaja

Svaki bi roditelj vjerojatno volio znati gdje se i s kim se nalazi njegovo dijete. Hoće li vam biti lakše ako dijete ode na susret s nepoznatom osobom pa vam to kaže kad se vrati sa susreta ili da ode na susret, ali vam nikada ne kaže za njega? Većina susreta s osobama koje upoznaju u virtualnom svijetu bezazlena je (prijatelji iz škole koje još nisu upoznali, prijatelji iz kvarta, netko tko se bavi sličnim hobijem, aktivnostima, putovanjima), no postoji i značajan broj primjera koji pokazuju kako takvi susreti mogu loše završiti.

Radni zadatak
Radionica je primjerena za djecu od 13 do 18 godina
Susreti s osobama koje su upoznali online djeci su jako primamljivi, primarno ako je riječ o osobi koja im se svidjela temeljem prethodnog dopisivanja ili bilo kojeg drugog oblika mrežne komunikacije. No glavni je izazov takvih susreta to što dijete zapravo ne zna s kim se susreće do samog trenutka kada se sretnu uživo. U takvim situacijama, što nam pokazuju iskustvo i podaci, postoje razlozi za zabrinutost, pogotovo ako se susretnu s osobama koje su se lažno predstavile. Evo stoga temeljnih pitanja i prilika za razgovor s djetetom:

1. Što bi napravio/napravila kada bi ti se javio neki mladi uspješni dečko/djevojka i rekao/rekla kako je oduševljen/oduševljena s tobom te da te želi upoznati?

2. Kako možeš provjeriti njegov/njezin identitet?

3. Hoćeš li na bilo koji način pokušati saznati postoji li ta osoba zaista ili je možda riječ o lažnom profilu? Možda te netko želi prevariti, pa čak i vršnjaci.

Kreiranje lažnih profila i lažno predstavljanje

4. Koja je moguća motivacija za tu osobu: zašto bi se htjela susresti s tobom?

5. Što je dobro, a što loše što se može dogoditi na tom susretu?

6. Hoćeš li povesti prijatelja/prijateljicu ili ćeš otići sam/sama?

7. Znam da jedan dio tvojih vršnjaka uopće ne kaže roditeljima o takvim susretima jer se možda boje reakcije, ali volio/voljela bih da kažeš - ako ne meni, onda mami/tati/ bratu/sestri...

Zajedno pogledajte ovaj video: Susret s nepoznatom osobom na kanalu YouTube.

8. Raspravite sa svojim djetetom što bi napravilo da se nađe u sličnoj situaciji kao dijete u ovom primjeru.

9. Što ćeš napraviti ako shvatiš da se sve odvija u krivom smjeru i da te netko nasamario?

Ne zaboravite! Sjajna je prilika za razgovor o ovakvim temama dok ste na putu, u autu, dok hodate ili provodite neku drugu aktivnost zajedno. Svega nekoliko navedenih pitanja može biti jako važno i nemojte se dvoumiti oko toga treba li ili ne treba započeti ovaj razgovor.

Priručnik s radionicama koje možete s djecom provoditi kod kuće

# data[].attributes.attachment_link.title
Susreti s osobama koje su djeca upoznala online - Medijska pismenost

# data[].attributes.attachment_link.description
Istraživanje EU Kids Online Hrvatska pokazalo je da se 14% djece od 9 do 17 godina susrelo uživo s osobom koju su upoznali na internetu. Glavni je izazov takvih susreta to što dijete zapravo ne zna s kim će se susresti

# data[].attributes.headline
Kako se zaštititi od krađe online identiteta - Medijska pismenost

# data[].attributes.subject
Kako se zaštititi od krađe online identiteta - Medijska pismenost

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Krađa identiteta poprimila je nove razmjere u današnjem, digitalnom svijetu. Ono zbog čega čuvamo novčanike na sigurnom mjestu dok šećemo gradom, danas predstavlja prijetnju koja do nas dolazi i putem mobitela, laptopa, tableta i drugih pametnih uređaja

Piše: Irena Domitrović

Krađa identiteta je radnja kod koje se netko služi tuđim osobnim podacima (npr. ime, prezime, adresa i sl.), a osim što predstavlja povredu privatnosti (npr. otvaranje lažnog Facebook profila, lažno predstavljanje) ujedno je i kazneno djelo za koje je predviđena i kazna zatvora do godinu dana, objašnjeno je na stranici Agencije za zaštitu osobnih podataka.

8 stvari na koje trebate paziti kako bi zaštitili svoju privatnost na internetu

Opasnost leži u lažnim profilima na društvenim mrežama

Poseban problem danas predstavljaju lažni profili na društvenim mrežama, kojih je, prema procjenama Facebooka, na toj društvenoj mreži krajem prošle godine bilo više od 116 milijuna, o čemu je izvijestio i New York Times. Lažne profile ljudi stvaraju iz različitih razloga, i dok su neki bezopasni (primjerice, obična šala među prijateljima), drugi predstavljaju iznimno veliki rizik, jer im je cilj, na primjer, uništiti nečiji ugled. Krađa identiteta i stvaranje lažnih profila jedan je od oblika elektroničkog nasilja. Svaki lažni profil na koji naiđete možete prijaviti društvenoj mreži na kojoj ste ga pronašli.

Koji su sve oblici elektroničkog nasilja

Preventivno djelovanje najpametniji je potez kako bismo se zaštitili. Prva stvar na koju moramo paziti je koje sve podatke objavljujemo online. Promislite o tome što je sve moguće pronaći o vama pretragom raznih stranica i društvenih mreža. Onaj tko poželi ukrasti vaš identitet možda će se poslužiti vašim profilima na tri društvene mreže putem kojih će dobiti širu sliku o vama što će njegovom lažnom profilu podići kredibilitet.

Zaštitite svoje lozinke, učinite ih snažnijima i redovito ih mijenjajte. Kombinirajte slova, brojeve i znakove koji samo vama imaju smisla. Pripazite da ne ostajete ulogirani na različite stranice na računalu ili mobitelu koji nisu vaši.

Koja je najbolja lozinka?

Prebacite postavke profila na društvenim mrežama na privatne kako biste osigurali da samo vaši prijatelji mogu vidjeti informacije o tome gdje ste rođeni, koliko imate godina i koju ste školu završili. Dodatan korak može biti i redovito čišćenje liste prijatelja, te ne prihvaćenje zahtjeva za prijateljstvo od osoba koje ne poznajete.

Ako nešto zvuči predobro da bi bilo istinito, vjerojatno je prevara

Zaštitite svoje osobne podatke koje imate pospremljene na svom pametnom uređaju lozinkom ili otiskom prsta kako biste spriječili krađu podataka u slučaju gubitka mobitela. Pomoću aplikacije kao što je Find my Device možete se osigurati da ćete mobitel, ako ste ga izgubili, a uključen je, moći pronaći. Ipak, izgubljen mobitel koji je isključen nećete moći pronaći na taj način, ali koristeći tu aplikaciju možete izbrisati sve podatke s njega.

Budite svjesni rizika od phishinga. To je pokušaj prikupljanja osjetljivih informacija kao što su korisnička imena, brojevi kreditnih kartica ili lozinke, kako bi se te informacije zlonamjerno upotrijebile. Ova vrsta krađe identiteta provodi se putem elektroničke pošte, a cilj je navesti primatelja da otvori privitak, klikne na poveznicu i posjeti internetsku stranicu sa zlonamjernim softverom.

Posebno su popularni e-mailovi u kojima vas kontaktira nečiji odvjetnik koji tvrdi da ste vi jedini živući nasljednik velike svote novca koju vam je ostavio davno izgubljeni rođak s drugog kraja svijeta. Vodite se zlatnim pravilom da, ako nešto zvuči predobro da bi bilo istinito, onda vjerojatno i nije istinito.

Zaštitite sebe i svoje računalo tako što ćete instalirati antivirusni program, preuzimati datoteke samo iz pouzdanih izvora i ukloniti broj svog računa nakon što obavite online kupovinu.
Ako ste postali žrtva krađe online identiteta, to odmah prijavite policiji.
Vaše računalo možda je zaraženo virusima, a da to ni ne znate

# data[].attributes.attachment_link.title
Kako se zaštititi od krađe online identiteta - Medijska pismenost

# data[].attributes.attachment_link.description
Piše: Irena Domitrović Krađa identiteta je radnja kod koje se netko služi tuđim osobnim podacima (npr. ime, prezime, adresa i sl.), a osim što predstavlja povredu privatnosti (npr. otvaranje lažnog Facebook profila, lažno predstavljanje) ujedno je i kazneno djelo za koje je predviđena i kazna zatvora do godinu dana, objašnjeno je na stranici Agencije za zaštitu osobnih podataka.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Od objavljivanja intimnih fotografija bez pristanka osobe koja je na slici, preko vrijeđanja, širenja neistinitih informacija ili pak otkrivanja nečijih tajni, do lažnog predstavljanja... iz priručnika za roditelje 'Delete Cyberbullying' prenosimo pregled oblika i obilježja elektroničkog nasilja

Izvor: Delete Cyberbullying - Priručnik za roditelje

Elektroničko nasilje je opći pojam za svaku komunikacijsku aktivnost elektroničkom/cyber tehnologijom ( internet, mobilni telefon, tablet i sl.) koja se može smatrati štetnom kako za pojedinca, tako i za opće dobro. Uključuje verbalno ili psihičko uznemiravanje od strane pojedinaca ili skupine prema žrtvi koje se ponavlja. Poprima različite forme, poput izrugivanja, uvreda, prijetnji, glasina, ogovaranja, neugodnih komentara ili kleveta.
Obilježja elektroničkog nasilja uključuju:

počinitelj ima namjeru povrijediti žrtvu;

postoji neravnoteža moći između počinitelja i žrtve. To je kod klasičnog nasilja lako uočiti, ali je teže definirati u svijetu interneta. Dokaz te neravnoteže moći može ležati u činjenici da nasilnik ili nasilnici često ostaju anonimni i imaju veliku moć kad gotovo u trenu imaju pristup široj publici dok objavljuju materijal koji može nekoga osramotiti ili povrijediti;

postoji element ponavljanja ili kontinuirane prijetnje daljnjom agresijom. Jednokratni komentari ili prijetnje, nazivaju se flaming ili trolling i ne smatraju se elektroničkim nasiljem. Ipak treba biti oprezan jer u svijetu interneta, jednokratna agresija koja dolazi od strane više korisnika ili istog korisnika i masovno se dijeli s drugima, prerasta u elektroničko nasilje;

konačno, najočitije obilježje elektroničkog nasilja jest da uključuje uporabu informacijske i komunikacijske tehnologije (mobiteli, računala, tableti i sl.) i, naravno, interneta.

Spolno zlostavljanje i uznemiravanje

Uključuje slanje neželjenih poruka, komentara ili multimedijalnog materijala čiji je sadržaj seksualne prirode; objavljivanje ili prosljeđivanje intimnih fotografija, ili multimedijalnog materijala bez pristanka osobe koja je na slici; ili širenje glasina koje se odnose na seksualnost žrtve, silovanje, bludne radnje, zadovoljenje pohote pred djecom ili mamljenje djece za zadovoljenje spolnih potreba, uključivanje djece u snimanje pornografskog materijala i sudjelovanje u pornografskim predstavama pomoću informacijsko - komunikacijske tehnologije.

Komentar koji izaziva nelagodu i sram, nije kompliment!

Uznemiravanje i zastrašivanje

- Vrijeđanje porukama (engl. flaming) nerijetko je prerastalo u ratovanje tekstom, kojem je bio cilj povrijediti jednu osobu ili cijelu skupinu (Willard, 2007).

- Opetovano slanje poruka obično prerasta u online uznemiravanje (engl. online harassment) koje Berna i Li (2005) definiraju kao prijeteće radnje kojima je cilj prisiliti nekoga da bude u ponižavajućoj poziciji ili prisilnoj podređenosti, dok počinitelj demonstrira svoju moć i dominaciju.

- Online intenzivno uznemiravanje koje uključuje brojne akcije kao što su zastrašivanje i prijetnje, primjerice fizičkim ozljeđivanjem, a što može rezultirati dugotrajnim osjećajem straha, naziva se elektroničko zastrašivanje (engl. cyberstalking).

Objavljivanje neistina

- Među oblicima elektroničkog nasilja osobito je popularno i rašireno slanje i objavljivanje tračeva ili glasina koje mogu naštetiti ugledu osobe, što se obično naziva elektroničko klevetanje (engl. cyber denigration).

- Willard (2007) spominje i druge slične oblike kao što je dezinformiranje (engl. misinformation) koje se odnosi se na širenje neistinitih informacija preko e-pošte ili web-stranica te objavljivanje "preuređenih" fotografija.

- U ovu skupinu može spadati i elektroničko razotkrivanje (engl. outing) - koje podrazumijeva otkrivanje tajni, dijeljenje osjetljivih, neugodnih privatnih informacija i fotografija koje su najčešće prikupljene dok su osobe bile u bliskom kontaktu.

Kako se osjećaju žrtve elektroničkog nasilja i gdje je izlaz

Svi ovi oblici danas cvjetaju na popularnim društvenim mrežama. Njihov je cilj žrtvu prikazati u lošem svjetlu, učiniti je neprivlačnom, ružnom i sl. i tako joj prouzročiti neugodnosti i bol te naštetiti njezinom ugledu.

Specifični oblici elektroničkog nasilja

- Kao što u realnom svijetu djecu pogađa odbacivanje od vršnjačke skupine, tako im i u virtualnom svijetu veliku bol nanosi namjerno isključivanje iz online grupa, ili brisanje s popisa prijatelja, koje se naziva online isključivanje/ostracizam (engl. exclusion).

- Osobito ozbiljne, konkretne posljedice u offline svijetu može izazvati krađa identiteta (engl. impersonation), krađa lozinki ili lažno predstavljanje, a zatim slanje materijala da se žrtva dovede u opasnost ili da se našteti njezinu ugledu (Willard, 2007). U Hrvatskoj je poznat slučaj djevojke koja je nakon svađe s dečkom uzela njegovu lozinku i ispisala ga sa svih fakulteta na koje se prijavio.

- Relativno nov oblik elektroničkog nasilja, u kojem su žrtve drugi vršnjaci, a nerijetko i profesori, je videosnimanje napada (engl. happy slapping). Dok nekoliko učenika najčešće fizički napada žrtvu jedan od njih sve snima (mobitelom, kamerom), a zatim šalje ili objavljuje vidoesnimke napada. Iako u izvornom značenju sadržan izraz happy, što implicira da se radi o šaljivom videu, obično se iza toga krije više puta ponavljano nasilje. Naime, radi se o kombiniranom obliku nasilja, koje se može dogoditi jednom u realnom svijetu i višestruko ponavljati u virtualnom, a što žrtvu dovodi u osobito neugodnu poziciju (Campbell, 2006).

- U ovu skupinu možemo uvrstiti i sekstiranje (engl. sexsting), koje se opisuje kao slanje, primanje i prosljeđivanje golih i polugolih fotografija, videomaterijala i eksplicitnih tekstualnih poruka seksualnog sadržaja korištenjem različitih elektroničkih uređaja, a oni čije se snimke i fotografije na takav način distribuiraju mogu biti javno ismijavani, sramoćeni, ali i ucjenjivani (Winkelman i sur., 2014).

8 stvari koje trebate znati o sextingu

- Najnoviji oblik nasilja koje se događa na društvenim mrežama je fraping (izvedenica od riječi Facebook i silovanje), a Carrick-Davies (2012) ga a opisuje kao nasilni upad "prijatelja" na nečije mrežne stranice s kojih šalje neugodne poruke drugima kao da to čine vlasnici profila.

Foto: Pixabay

Kako svatko od nas može pridonijeti stvaranju 'boljeg' interneta?

# data[].attributes.attachment_link.title
Koji su sve oblici elektroničkog nasilja - Medijska pismenost

# data[].attributes.attachment_link.description
Izvor: Delete Cyberbullying - Priručnik za roditelje Elektroničko nasilje je opći pojam za svaku komunikacijsku aktivnost elektroničkom/cyber tehnologijom ( internet, mobilni telefon, tablet i sl.) koja se može smatrati štetnom kako za pojedinca, tako i za opće dobro. Uključuje verbalno ili psihičko uznemiravanje od strane pojedinaca ili skupine prema žrtvi koje se ponavlja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Elektronska pošta i veb, pored svojih dobrih strana, kriju i određene opasnosti. Zato ovim servisima treba pristupiti i koristiti ih sa odgovarajućom pažnjom, posebno vodeći računa o zaštiti ličnih podataka i povredi privatnosti.

Elektronska pošta je veoma popularna i jednostavna za korišćenje. Takođe, veoma je lako doći do tuđih elektronskih adresa. Sve ovo doprinosi njenoj čestoj zloupotrebi u vidu:

slanja zlomanernog koda (virusi i crvi) ili

uznemiravanja korisnika mnoštvom neželjenih poruka.

Virus je program sakriven u datoteci bilo kog tipa. Aktivira se otvaranjem zaražene datoteke, posle čega on pronalazi put i do drugih datoteka koje će zaraziti.

Crv je samostalni program koji putem računarske mreže ulazi na računar na ulaz na kome postoje slabe tačke, a potom se širi automatski. Crv koji je baziran na elektronskoj pošti, širi se putem nje kao prilog pismu. Aktivira se dvostrukim klikom na prilog, posle čega se umnožava na računaru.

Da bi se uspešno zaštitili od virusa i crva potrebno je:

nikada ne otvarati poruke od nepoznatih pošiljaoca

svaki e-mail, uključujući i od najboljeg prijatelja obavezno skenirati antivirusnim programom pre otvaranja jer veliki broj virusa za slanje koristi adrese iz adresara korisnika kod koga se odomaćio

redovno ažurirati bazu antivirusnog programa

redovno ažurirati operativni sistem, programe za navigaciju i programe za elektronsku poštu kako bi se otklonile njihove slabe tačke.

() je neželjena elektronska pošta u vidu reklama raznih proizvoda, turističkih putovanja, ponuda za posao itd. Najefikasniji način da se zaštitite od nje je restriktivno davanje svoje e-mail adrese.

​() je elektronska pošta u kojoj se nudi neki poslovni odnos u cilju uspostavljanja poverenja između korisnika i prevaranta, da bi vam kasnije on tražio broj tekućeg računa, kreditne kartice, avansnu uplatu i sl. Najbolje je ne odgovarati na ovakvu poštu i obrisati je.

() su elektronska pisma sa l ažnim obaveštenjima o virusima sa zahtevom da se hitno proslede na sve adrese iz adresara korisnika. U njima je i uputstvo za korisnika koju datoteku da obriše na svom računaru. Obično je to neka sistemska datoteka čije će brisanje onemogućiti rad operativnog sistema. Najbolje je ne reagovati na ovakva obaveštenja i njihovo brisanje.

Lažna mesta za prikupljanje informacija o brojevima kreditnih kartica, tekućih računa i sl., tzv. "", jesu veb mesta na koje korisnika upućuje sadržaj elektronskog pisma gde se navodno zbog neke promene u bazi podataka traži od njega da unese ili ispravi tražene podatke o sebi. Takođe i na ovakve mail-ove ne reagovati i izbrisati ih.

U sledećoj igrici-kvizu naučićete kako da se sačuvate od opasnosti koje nosi sa sobom elektronska pošta. (klikni na sliku)

PROGRAMI ZA ŠPIJUNIRANJE I POVREDA PRIVATNOSTI

Kada je računar deo računarske mreže, postoji mogućnost da drugi korisnici mreže pristupe sadržajima na računaru, što predstavlja povredu privatnosti korisnika tog računara. U nastavku teksta biće opisana dva najčešća slučaja koja mogu dovesti do povrede privatnosti i naneti štetu korisniku.

() su male tekstualne datoteke koje pojedina veb mesta postavljaju na računar koji ga je posetio. Oni po sebi nisu pretnja bezbednosti ali mogu narušiti privatnost tako što zainteresovani učesnik na mreži , kada posetite njegovo veb mesto može pregledati vaše kolačiće i analizirati koja ste mesta posetili. Nivo prijema kolačića može se podesiti u programima za navigaciju.

Programi za špijuniranje () su programi koji prate ponašanje korisnika na Internetu, kao i programi koji menjaju početnu stranicu i postavke u programu za navigaciju korisnika bez njegovog uticaja. Uklanjaju se pomoću programa kao što su: , , ,...

Pri korišćenju elektronske pošte i veba često se dolazi u kontakt sa nepoznatim ljudima. Jako je važno da nepoznatima nikada ne dajemo svoje lične podatke: puno ime i prezime, adresu stanovanja, ime škole koja se pohađa, podatke o svojoj porodici, imovinskom statusu, kretanju itd.

U sledećoj igrici-kvizu naučićete kako da zaštitite sebe pri komuniciranju sa nepoznatim, pa i poznatim osobama na Internetu. (klikni na sliku)

Kada se govori o zaštiti ličnih podataka na Internetu, neminovno je pomenuti i pravila kojih se treba pridržavati u komuniciranju sa drugim osobama na društvenim mrežama.

Deca često ostavljaju na Internetu lične podatke ili fotografije koji mogu biti zloupotrebljeni.

Šikaniranje vršnjaka, omalovažavanje ili kreiranje lažnih profila i objavljivanje informacija o pojedincima postaje omiljena "zabava", koja često ima i ozbiljne posledice.

Kako se zaštititi od šikaniranja na društvenim mrežama?

Treba da zaštitite sopstvenu privatnost i poštujete privatnost drugih.

Naučite da ne odgovarate na uvredljive poruke.

​Naučite da blokirate prijem poruka od određenog pošiljaoca.

Sačuvajte uvredljive poruke, mogu da vam posluže kao dokaz.

Razgovrajte o svakom iskustvu iz virtualnog/realnog sveta, koje vas zabrinjava sa roditeljima ili nekom drugom odraslom osobom kojoj možete verovati.

Treba da znate da ukoliko vas neko uznemirava, to nikako nije vaša krivica.

​​​Zadatak 1.
Odigrajte sledeću kviz-igricu čija je tema bezbedno ponašanje na društvenim mrežama (klikni na sliku).​

I na kraju korisni linkovi...
Zadatak 2.
​Posetite forum učenika VI razredana stranicama našeg bloga i ostavite komentar u okviru teme Sigurbost na Internetu.

Бесплатни антивирусни програми:
​Prezentaciju sa časa možete preuzeti klikom na sledeći link:

# data[].attributes.attachment_link.description
Elektronska pošta i veb, pored svojih dobrih strana, kriju i određene opasnosti. Zato ovim servisima treba pristupiti i koristiti ih sa odgovarajućom pažnjom, posebno vodeći računa o zaštiti ličnih podataka i povredi privatnosti. Elektronska pošta je veoma popularna i jednostavna za korišćenje. Takođe, veoma je lako doći do tuđih elektronskih adresa.

# data[].attributes.headline
Izloženost djece zlostavljanju putem interneta

# data[].attributes.subject
Izloženost djece zlostavljanju putem interneta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Poliklinika za zaštitu djece grada Zagreba i Hrabri telefon - telefon za zlostavljanu i zanemarenu djecu proveli su 2004. godine na uzorku od 4000 djece istraživanje o iskustvima djece prilikom korištenja Interneta. Glavni cilj istraživanja je utvrditi prevalenciju izloženosti djece nepoželjnom seksualnom materijalu na Internetu, ispitati kojim putem su izloženi tom sadržaju te reakcije djece.

Podaci dobiveni istraživanjem ukazuju da djeca koja intenzivnije koriste Internet, te čije su aktivnosti više istraživački usmjerene, u većem su riziku za izlaganje nepoželjnom seksualnom sadržaju. Nadalje, zabrinjavajući je postotak djece koja koriste Internet bez nadzora roditelja ili drugih odraslih osoba. Rezultati istraživanja pokazuju da su iskustva djece u Hrvatskoj u primanju neprimjerenih i pornografskih sadržaja dobivenih putem e-mail poruka te emocionalnih reakcija približna su rezultatima američkih istraživanja.

Rezultati istraživanja ukazuju na činjenicu da je potrebna daljnja edukacija djece i roditelja o mogućnostima koje pruža Internet, ali i opasnostima i načinima samozaštite djece prilikom korištenja kompjutera i Interneta, što je jedan od ciljeva projekta u okviru kojeg je provedeno istraživanje.

Sugestije za daljnja istraživanja su usmjerene na detaljnije ispitivanje opasnosti i oblika zlostavljanja kojima dijete može biti izloženo korištenjem Interneta te utvrđivanje rizičnih skupina djece. Nadalje, važno je buduća istraživanja usmjeriti na ispitivanje razine stresa i posljedica koje navedena iskustva ostavljaju na dijete te određivanje faktora koji pridonose povećanju ili smanjenju izazvanog stresa.
Do sada su u okviru ovog projekta objavljeni i prezentirani sljedeći radovi:

Profaca,B., Ćosić, I. (2005): Dijete i internet: rizici. Izbor tema za satove razrednih odjela (ur. Bilić, V.), Naklada Ljevak, Zagreb

Ćosić, I. (2005).Prikaz rezultata istraživanja o iskustvima djece pri korištenju Interneta; Regionalna konferencija „Opasnosti od pedofilije", Ured za ljudska prava, Zagreb

Krmek, M., Buljan Flander, G., Hrpka, H. (2006): Nasilje među vršnjacima preko interneta, Znanstveno-stručni skup „Psihologija nasilja i zlostavljanja", Osijek

Hrpka, H., Krmek, M., Buljan Flander, G. (2006): Rezultati istraživanja o iskustvima djece pri korištenju Interneta, Znanstveno-stručni skup „Psihologija nasilja i zlostavljanja", Osijek

Krmek, M., Škrlec, N., Buljan Flander, G. (2007): Nasilje preko modernih oblika komunikacije - interneta i mobitela, 9. CARNet-ova korisnička konferencija, Rijeka

Hrpka, H., Buljan Flander, G., Crnogorac N., (2007): Prevencija nasilja putem interneta, 15. godišnja konferencija hrvatskih psihologa, Cavtat

Ilustrativna fotografija: Pixabay.com

# data[].attributes.attachment_link.title
Izloženost djece zlostavljanju putem interneta

# data[].attributes.attachment_link.description
Poliklinika za zaštitu djece grada Zagreba i Hrabri telefon - telefon za zlostavljanu i zanemarenu djecu proveli su 2004. godine na uzorku od 4000 djece istraživanje o iskustvima djece prilikom korištenja Interneta. Glavni cilj istraživanja je utvrditi prevalenciju izloženosti djece nepoželjnom seksualnom m ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Brošura #ToNijeLjubav namijenjena je tinejdžerima, a govori o ljubavi, vezama, sekstanju, te različitim oblicima elektroničkog seksualnog i nasilja u vezama.